Відмінності між версіями «Мудріти»
(→Ілюстрації) |
(→Медіа) |
||
Рядок 65: | Рядок 65: | ||
==Медіа== | ==Медіа== | ||
− | {{#ev:youtube|A3dRQviUAhU}} | + | {{#ev:youtube|A3dRQviUAhU}} |
+ | {{#ev:youtube|-UTKMjEUmog}} | ||
==Іншими мовами== | ==Іншими мовами== |
Версія за 12:16, 24 листопада 2021
Мудріти, -рію, -єш, гл. Умнѣть.
Зміст
Сучасні словники
Тлумачення слова у сучасних словниках
МУДРІ́ТИ, ію, ієш, недок. Ставати мудрим. Як голова сивіє, то чоловік мудріє (Українські народні прислів'я та приказки, 1955, 86).
МУ́ДРІСТЬ, рості, жін.
1. Властивість і якість за знач. мудрий 1—3. Від нього віє мудрістю людини, що багато набачилась і натерпілась на своєму віку, не втративши, проте, життєвої радості (Збірник про Кропивницького, 1955, 267); Великим і багатогранним є геній Володимира Ілліча Леніна, що поєднав у собі мудрість найвидатнішого теоретика з кипучою діяльністю революціонера-практика (Комуніст України, 4, 1960, 45); У землю і вогонь, у силу людських рук, У мудрість книг людських залюблений без міри. Навік затаврував він [М. Горький] животіння сіре (Максим Рильський, II, 1960, 302).
2. Глибоке знання, розуміння, узагальнення чогось; досвід. Якби ви вчились так, як треба, То й мудрість би була своя (Номис, 1864, № 6047); — Недурно каже народна мудрість: хрін за редьку не солодший (Зінаїда Тулуб, В степу.., 1964, 156); На цей раз Гайсин прокинувся від скрипучого голосу господині, яка вичитувала комусь за дверима правила житейської мудрості (Петро Панч, На калиновім мості, 1965, 158); Скільки мудрості в поглядах [Оленчука] на життя, скільки людяності, доброти в серці (Олесь Гончар, II, 1959, 60).
3. Що-небудь складне, трудне. Дивно було, що Духнович, цей факультетський вільнодум і філософ, який залюбки студіював навіть позапрограмні науки, так до ладу й не міг збагнути мудрість статуту караульної служби (Олесь Гончар, Людина.., 1960, 10); — Скажу тобі, Кукубенку, спасибі. Це не велика мудрість сказати вірне докірливе слово, а більша мудрість сказати таке слово, яке, не поглумившись над бідою чоловіка, підбадьорило б його і дало б йому духу (Олександр Довженко, I, 1958, 247).
МУДРІТИ — ЕТИМОЛОГІЯ
- МУ́ДРИЙ «розумний; досвідчений; дуже добрий, смачний; [зарозумілий, пихатий МСБГ, самовпевнений О]»
- псл. mǫdrъ, пов’язане чергуванням голосних з mьněti «думати»;
- споріднене з лит. mandrùs «бадьорий; гордий», лтс. muôdrs «бадьорий», двн. muntar «жвавий, бадьорий», дінд. mēdhā «мудрість, розум, думка», гр. μανϑανω «дізнаюсь, розумію»;
- іє. *men- «мислити»;
- р. му́дрый, бр. му́дры, др. мудръ, п. mądry, ч. moudrý, cлц. múdry, вл. нл. múdry, болг. мъ́дър, м. мудар, схв. му́дар, мŷдри, слн. móder, стсл. мѫдръ;
ФОНЕТИЧНІ ТА СЛОВОТВІРНІ ВАРІАНТИ
- ви́мудрішки «завитки; викрутаси; прикраен»
- ви́мудрувати «одержати за допомогою хитрості; хибно витлумачити»
- ви́мудруватися «позбавитися лиха за допомогою хитрості; виплутатися»
- заму́дрий «який вважає себе розумнішим, ніж є насправді»
- зму́дра «мудро, розумно»
- змудрува́ти «перехитрити, обманути»
- муде́рія «гонор, пиха»
- муде́рний «вправний; майстерний»
- муде́рський «тс.»
- мудраге́ль
- мудра́к
- мудра́ція «мудрість, метикуватість, [мистецтво]» (ірон.)
- мудра́чити «мудрувати»
- му́дре́ць
- мудри́во «мистецтво; винахідливість»
- мудриге́лик «хитрун»«розумна людина; мудрагель О»«розумник; хитрий; допитливий Ж; жартівник МСБГ»«мудрець»«вигадки; вигадливо зроблені речі* Г, Ж, [бра́ти на му́дрішки] *«кепкувати»«мистецтво, винахідливість»«мудрі хитрі речі; фокуси, трюки Ж»«розумна жінка» (му́дрик] , [мудрівни́к] , мудрі́й , му́дрість, [му́дрі́шки] МСБГ, [мудро́] Ж, [мудро́та] , *му́дрощі, [мудру́ля] Ж, [мудря́ха] (вид плахти)
- мудри́ти «тс.»
- мудрі́ти «ставати мудрим»
- мудро́ваний
- мудрува́ти «роздумувати, хитрувати; [філософствувати Ж; обманювати (для жарту) МСБГ]»
- мудрува́тий «важкий, складний для розуміння»
- мудря́чий «мудро мислячий; розумний; мудруючий»
- мудря́чити «мудрувати»
- недомудр
- немудренний
- нему́дрий «простий, нехитрий»
- немудря́чий
- немудря́щий «тс.»
- прему́дрий
Ілюстрації
![]() |
![]() |
![]() |
Медіа
Іншими мовами
Російсько-український перекладач
Мудрість (мудріти) - Мудрость (мудреть) (рос.)
(Час та обставини приносять мудрість. - Время и обстоятельства приносят мудрость.)
Сербсько-український перекладач
Мудрість - Мудрост (серб.)
(Послушність є символом нашої віри в мудрість і міць найвищої влади, тобто самого Бога. - Послушност је симбол наше вере у мудрост и моћ највишег ауторитета, управо Бога.)
Джерела та література
1. Словник української мови: в 11 томах. — Том 4, 1973. — Стор. 820.
2. Словник української мови: в 11 томах. — Том 4, 1973. — Стор. 819.
Зовнішні посилання
2. http://sum.in.ua/s/mudristj
3. https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D1%83%D0%B4%D1%80%D1%96%D1%81%D1%82%D1%8C
5. http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BC%D1%83%D0%B4%D1%80%D1%96%D1%82%D0%B8"