Відмінності між версіями «Гоготання»
Матеріал з Київський столичний університет імені Бориса Грінченки
Рядок 38: | Рядок 38: | ||
''СИНОМІМИ'' | ''СИНОМІМИ'' | ||
− | СМІХ, | + | СМІХ, |
− | СМІ́ШКИмн., розм., | + | СМІ́ШКИмн., розм., |
− | СМІХОТНЯ́розм. підсил.; | + | СМІХОТНЯ́розм. підсил.; |
ХИ́ХОНЬКИмн., розм. (тихий сміх); | ХИ́ХОНЬКИмн., розм. (тихий сміх); | ||
Рядок 50: | Рядок 50: | ||
ГОГОТА́ННЯпідсил. розм., | ГОГОТА́ННЯпідсил. розм., | ||
+ | ГОГОТІ́ННЯпідсил. розм., | ||
− | + | ІРЖА́ННЯзневажл. (нестримний голосний сміх). | |
− | + | ||
− | + | ||
− | ІРЖА́ННЯзневажл. (нестримний голосний сміх). | + | |
Рядок 68: | Рядок 66: | ||
Сипались жарти, розлягався регіт (О. Гончар); | Сипались жарти, розлягався регіт (О. Гончар); | ||
− | Скрізь гармидер та реготня (Т. Шевченко); | + | Скрізь гармидер та реготня (Т. Шевченко); |
Вони [хлопці] вибігають на шлях і, намагаючись якомога більше здіймати куряви, з іржанням гасають по дорозі (І. Багмут). | Вони [хлопці] вибігають на шлях і, намагаючись якомога більше здіймати куряви, з іржанням гасають по дорозі (І. Багмут). |
Версія за 16:06, 16 листопада 2019
Гогота́ння, -ня, с. Дѣйствіе отъ гл. гоготати.
ГОГОТА́ННЯ, я, с. Дія за знач. гоготі́ти і звуки, утворювані цією дією. Пострілів не було, було єдине гоготання землі і неба (Гончар, І, 1954, 36); І всі ми приязним дивились оком На ключ гусей, що плив шляхом високим, 1 причувались в гоготанні їх Добросусідські вигуки та сміх (Рильський, II, 1946, 130).
ГОГОТА́ННЯ , я, с. Дія за знач. гоготіти і звуки, утворювані цією дією.
Приклад:
Пострілів не було, було єдине гоготання землі і неба (Гончар, І, 1954, 36);
І всі ми приязним дивились оком На ключ гусей, що плив шляхом високим, 1 причувались в гоготанні їх Добросусідські вигуки та сміх (Рильський, II, 1946, 130).
ВІДМІНЮВАННЯ
відмінок однина множина
називний гогота́ння --
родовий гогота́ння --
давальний гогота́нню --
знахідний гогота́ння --
орудний гогота́нням --
місцевий на/у гогота́нні, гогота́нню --
кличний гогота́ння* --
Зміст
Сучасні словники
СИНОМІМИ
СМІХ,
СМІ́ШКИмн., розм.,
СМІХОТНЯ́розм. підсил.;
ХИ́ХОНЬКИмн., розм. (тихий сміх);
РЕ́ГІТ, РЕГІТНЯ́, РЕГОТНЯ́підсил. розм.,
ГОГОТА́ННЯпідсил. розм.,
ГОГОТІ́ННЯпідсил. розм.,
ІРЖА́ННЯзневажл. (нестримний голосний сміх).
ПРИКЛАДИ
В пекарні стало весело; чутно було сміх, веселу розмову (М. Коцюбинський);
Колись плакала, а тепер вже й од смішків не цураюся, бо я зроду весела на вдачу (І. Нечуй-Левицький);
Підняли промеж себе [парубки] іграшки та сміхотню (Г. Квітка-Основ’яненко);
Сипались жарти, розлягався регіт (О. Гончар);
Скрізь гармидер та реготня (Т. Шевченко);
Вони [хлопці] вибігають на шлях і, намагаючись якомога більше здіймати куряви, з іржанням гасають по дорозі (І. Багмут).
Тлумачення слова у сучасних словниках
Ілюстрації
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |