Відмінності між версіями «Гривеник»
(не показано 6 проміжних версій цього учасника) | |||
Рядок 1: | Рядок 1: | ||
'''Гривеник, -ка, '''''м. ''Гривенникъ, монета въ 10 коп. | '''Гривеник, -ка, '''''м. ''Гривенникъ, монета въ 10 коп. | ||
− | |||
==Визначення== | ==Визначення== | ||
− | '''ГРИВЕНИК''', а, ''чол., розм., заст.'' Срібна монета в десять копійок. ''Німець, радий, пообіцяв ще гривеника накинути на чоловіка, коли всі й далі так щиро робитимуть'' (Панас Мирний, IV, 1955, 246); ''Падали в кобзарів бриль | + | '''ГРИВЕНИК''', а, ''чол., розм., заст.'' [[Срібник|Срібна монета]] в десять копійок. ''[[Німець]], радий, пообіцяв ще гривеника накинути на чоловіка, коли всі й далі так щиро робитимуть'' (Панас Мирний, IV, 1955, 246); ''Падали в [[кобзарь|кобзарів]] бриль [[мідяк]]и, срібні гривеники'' (Федір Бурлака, О. Вересай, 1959, 56); У порівняннях: ''Рибка блисне на сонці, як новенький гривеник'' (Олесь Донченко, VI, 1957, 68). |
''Словник української мови: в 11 томах. — Том 2, 1971. — Стор. 166.'' | ''Словник української мови: в 11 томах. — Том 2, 1971. — Стор. 166.'' | ||
− | '''ГРИВЕНИК''' — срібна рос. монета, номінальна вартість якої 10 копійок. Запроваджена в обіг у результаті грошової реформи Петра I. Перші Г. відкарбовано на Красному та Кадашевському монетних дворах у Москві бл. 1701. До 1766 на монетах містилося словесне позначення номіналу — | + | '''ГРИВЕНИК''' — срібна рос. монета, номінальна вартість якої 10 копійок. Запроваджена в обіг у результаті грошової реформи Петра I. Перші Г. відкарбовано на Красному та Кадашевському монетних дворах у Москві бл. 1701. До 1766 на монетах містилося словесне позначення номіналу — «Гривенникъ». Після цього термін «гривеник» використовувався в розмовній мові для позначення монет номіналом 10 коп., які карбувалися майже щорічно. На аверсі вміщувалося зображення держ. герба, на реверсі — позначення номіналу та дата карбування. До 1867 проба металу в Г. відповідала пробі повноцінних срібних рос. монет. Від 1867 Г. випускали зі срібла 500-ї проби. В СРСР карбувалися від 1924 зі срібла, потім — з нікелю та мідно-нікелевого сплаву. |
''Енциклопедія історії України: у 10 т. — Том 2, 2004. — Стор. 195.'' | ''Енциклопедія історії України: у 10 т. — Том 2, 2004. — Стор. 195.'' | ||
==Історія та різновиди монети== | ==Історія та різновиди монети== | ||
− | Гривеник, номінальна вартість якого 10 копійок, був запроваджений в обіг у результаті грошової реформи Петра I. В 1700 році зосередилися на карбуванні дрібних розмінних монет з міді, тоді як в 1701 році почали карбувати гривеники та інші номінали монет зі срібла, а першу партію цих монет було відкарбовано на Красному та Кадашевському монетних дворах у Москві. | + | Гривеник, номінальна вартість якого 10 копійок, був запроваджений в обіг у результаті грошової реформи Петра I. В 1700 році зосередилися на карбуванні дрібних розмінних монет з [[мідь|міді]], тоді як в 1701 році почали карбувати гривеники та інші номінали монет зі срібла, а першу партію цих монет було відкарбовано на Красному та Кадашевському монетних дворах у Москві. |
− | На переплавку та карбовку надходило імпортне монетне срібло, але основним джерелом | + | На переплавку та карбовку надходило імпортне монетне [[срібло]], але основним його джерелом для цих монет стали Нерчинські срібні [[рудня|копальні]], відкриті в Забайкальському краї у XVII ст. Нову монету також перекарбовували з грошей старого зразка — чешуйок. |
− | В період правління Петра I гривеники випускалися в | + | В період правління Петра I гривеники випускалися в 1701—1702, 1704—1707, 1713, 1718—1720 і 1723 рр. Загалом, всі вони вирізняються рисунком [[герб]]а. З 1718 року на цих монетах з’явилися випуклі рахункові крапки, завдяки яким неграмотне населення імперії розпізнавало номінал монети. |
{| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #66CDAA solid; border-bottom:5px #66CDAA solid; text-align:center" | {| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #66CDAA solid; border-bottom:5px #66CDAA solid; text-align:center" | ||
|- valign="top" | |- valign="top" | ||
Рядок 20: | Рядок 19: | ||
|style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: 2грив.png |x200px]]<center>Гривеник 1705 року. Кадашевський монетний двір.</center> | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: 2грив.png |x200px]]<center>Гривеник 1705 року. Кадашевський монетний двір.</center> | ||
|} | |} | ||
− | 24 січня 1718 року іменним указом Петра I проба срібла в гривениках була знижена до 729. Зберігши минулу вагу монети, вміст чистого срібла знизили до 2,07 г. Діаметр монети визначили в 20 мм. Також затвердили, що будь-яка розмінна монета обов’язково повинна карбуватися з гуртом на ребрі, щоб запобігти їх підробці | + | 24 січня 1718 року іменним указом Петра I [[проба]] срібла в гривениках була знижена до 729. Зберігши минулу вагу монети, вміст чистого срібла знизили до 2,07 г. Діаметр монети визначили в 20 мм. Також затвердили, що будь-яка розмінна монета обов’язково повинна карбуватися з гуртом на ребрі, щоб запобігти їх підробці — «дабы ворам отливать было нельзя… и как серебряныя, так и медныя по краям опечатывать...». На деяких гривениках з’явилося позначення мінцмейстера у вигляді латинської літери «L» на хвості або під лапою орла. Це був знак монетаря Йогана Ланга, який працював на московських монетних дворах у 1707—1719 рр. |
{| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #66CDAA solid; border-bottom:5px #66CDAA solid; text-align:center" | {| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #66CDAA solid; border-bottom:5px #66CDAA solid; text-align:center" | ||
|- valign="top" | |- valign="top" | ||
Рядок 26: | Рядок 25: | ||
|style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: 4грив.png |x200px]]<center>Гривеник 1720 року (буквами кирилиці).</center> | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: 4грив.png |x200px]]<center>Гривеник 1720 року (буквами кирилиці).</center> | ||
|} | |} | ||
− | За правління імператриці Анни Іоановни ( | + | За правління імператриці Анни Іоановни (1730—1740 рр.) гривеник карбувався в 1731—1735 роках. Оформлення монет було схожим на дизайн петровських гривеників після 1718 року. Пробу металу знов збільшили до 802-ї, а нормативну вагу встановили в 2,59 г (чистого срібла — 2,08 г). |
В 1741 році на гривениках вперше з’явилося зображення імператора, на той час формальним монархом був піврічний племінник імператриці Анни. Його правління подарувало нумізматам декілька типів рідкісних монет, серед яких і перший в історії портретний гривеник. Монета вперше почала карбуватися зі срібла 72-ї проби з нормативною вагою 2,59 г. | В 1741 році на гривениках вперше з’явилося зображення імператора, на той час формальним монархом був піврічний племінник імператриці Анни. Його правління подарувало нумізматам декілька типів рідкісних монет, серед яких і перший в історії портретний гривеник. Монета вперше почала карбуватися зі срібла 72-ї проби з нормативною вагою 2,59 г. | ||
Рядок 36: | Рядок 35: | ||
Практично всі срібні монети формального імператора вилучалися в роки правління Єлизавети Петрівни, тому до нашого часу дійшло досить небагато цих нумізматичних екземплярів, зокрема і гривеників. Знищуючи монети Іоана Антоновича, уряд Єлизавети тим не менш скористався дизайном і оформленням реверсу його гривеника. Цей дизайн зберігся аж до XVII століття та не змінювався. | Практично всі срібні монети формального імператора вилучалися в роки правління Єлизавети Петрівни, тому до нашого часу дійшло досить небагато цих нумізматичних екземплярів, зокрема і гривеників. Знищуючи монети Іоана Антоновича, уряд Єлизавети тим не менш скористався дизайном і оформленням реверсу його гривеника. Цей дизайн зберігся аж до XVII століття та не змінювався. | ||
− | Гривеники Єлизавети випуску | + | Гривеники Єлизавети випуску 1742—1757 рр. також, як і гривеники попереднього [[монарх]]а — портретні. Технічні характеристики монети теж не змінювали, вони відповідали нормам монет Іоана Антоновича. |
За півріччя правління Петра III срібні гривеники не карбувалися. | За півріччя правління Петра III срібні гривеники не карбувалися. | ||
Рядок 45: | Рядок 44: | ||
Випуск монет цього номіналу був відновлений вже при Катерині II в 1764 році. | Випуск монет цього номіналу був відновлений вже при Катерині II в 1764 році. | ||
Гривеники Катерини відомі в трьох різновидах, що відрізняються елементами дизайну та оформленням аверсу: | Гривеники Катерини відомі в трьох різновидах, що відрізняються елементами дизайну та оформленням аверсу: | ||
− | * | + | * 1764—1766 рр. — портрет імператриці з шарфом на шиї; |
− | * | + | * 1767—1776 рр. — портрет імператриці без шарфа; |
− | * | + | * 1767—1776 рр. — пізній портрет. |
− | Монети нової імператриці за оформленням ідентичні гривеникам Єлизавети Петрівни. Однак | + | Монети нової імператриці за оформленням ідентичні гривеникам Єлизавети Петрівни. Однак нормативну вагу і діаметр зменшили до 2,37 г і 17—19 мм, а вміст чистого срібла — 1,78 г. |
Монету з вказаним номіналом саме словом «гривеник» остаточно припинили карбувати в 1796 році, коли були випущені останні Катеринині гривеники. | Монету з вказаним номіналом саме словом «гривеник» остаточно припинили карбувати в 1796 році, коли були випущені останні Катеринині гривеники. | ||
Рядок 54: | Рядок 53: | ||
{| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #66CDAA solid; border-bottom:5px #66CDAA solid; text-align:center" | {| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #66CDAA solid; border-bottom:5px #66CDAA solid; text-align:center" | ||
|- valign="top" | |- valign="top" | ||
− | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: 8грив.png |x170px]]<center>Гривеник Катерини II, 1764 рік (з шарфом на шиї) | + | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: 8грив.png |x170px]]<center>Гривеник Катерини II, 1764 рік (з шарфом на шиї)</center> |
− | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: 9грив.png |x170px]]<center>Гривеник Катерини II, 1773 рік (без шарфа на шиї) | + | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: 9грив.png |x170px]]<center>Гривеник Катерини II, 1773 рік (без шарфа на шиї)</center> |
− | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: 10грив.png |x170px]]<center>Гривеник Катерини II, 1795 рік (пізній портрет) | + | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: 10грив.png |x170px]]<center>Гривеник Катерини II, 1795 рік (пізній портрет)</center> |
|} | |} | ||
+ | ==Див. також== | ||
+ | * [[Гривня]] | ||
+ | * [[Гріш]], [[грошик]] | ||
+ | * [[Денежка|Деньга]] | ||
+ | * [[Злот]] | ||
+ | * [[Карбованець]] | ||
+ | * [[Копійка]], [[копійчина]] | ||
+ | * [[Ґрейцар|Крейцер]] | ||
+ | * [[Монета]] | ||
+ | * [[Осьмак]] | ||
+ | * [[Піняз]] | ||
+ | * [[Полушка]] | ||
+ | * [[Рубльовик]] | ||
+ | * [[Срібник]], [[срібняк]] | ||
+ | * [[Семишник]], [[сьомак]] | ||
+ | * [[Семигривенник]] | ||
+ | * [[Таляр|Талер]] | ||
+ | * [[Трояк]] | ||
+ | * [[Червінець]] | ||
+ | * [[Шостак]], [[шестишаговик]] | ||
+ | * [[Шаг]], [[шеляг]] | ||
+ | ==Джерела та література== | ||
+ | * ''Шуст Р. М.'' [http://resource.history.org.ua/cgi-bin/eiu/history.exe?Z21ID=&I21DBN=EIU&P21DBN=EIU&S21STN=1&S21REF=10&S21FMT=eiu_all&C21COM=S&S21CNR=20&S21P01=0&S21P02=0&S21P03=TRN=&S21COLORTERMS=0&S21STR=Gryvenyk Гривеник] // Енциклопедія історії України: у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін.; Інститут історії України НАН України. — К.: Наукова думка, 2004. — Т. 2: Г — Д. — С. 195. — 518 с.: іл. — ISBN 966-00-0405-2. | ||
+ | * [http://sum.in.ua/p/2/166/1 Словник української мови: в 11 томах. — Том 2, 1971. — Стор. 166.] | ||
+ | |||
+ | [[Категорія:Гр]] | ||
+ | [[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Факультет образотворчого мистецтва і дизайну]] | ||
+ | [[Категорія:Слова 2022 року]] |
Поточна версія на 17:13, 13 квітня 2023
Гривеник, -ка, м. Гривенникъ, монета въ 10 коп.
Визначення
ГРИВЕНИК, а, чол., розм., заст. Срібна монета в десять копійок. Німець, радий, пообіцяв ще гривеника накинути на чоловіка, коли всі й далі так щиро робитимуть (Панас Мирний, IV, 1955, 246); Падали в кобзарів бриль мідяки, срібні гривеники (Федір Бурлака, О. Вересай, 1959, 56); У порівняннях: Рибка блисне на сонці, як новенький гривеник (Олесь Донченко, VI, 1957, 68).
Словник української мови: в 11 томах. — Том 2, 1971. — Стор. 166.
ГРИВЕНИК — срібна рос. монета, номінальна вартість якої 10 копійок. Запроваджена в обіг у результаті грошової реформи Петра I. Перші Г. відкарбовано на Красному та Кадашевському монетних дворах у Москві бл. 1701. До 1766 на монетах містилося словесне позначення номіналу — «Гривенникъ». Після цього термін «гривеник» використовувався в розмовній мові для позначення монет номіналом 10 коп., які карбувалися майже щорічно. На аверсі вміщувалося зображення держ. герба, на реверсі — позначення номіналу та дата карбування. До 1867 проба металу в Г. відповідала пробі повноцінних срібних рос. монет. Від 1867 Г. випускали зі срібла 500-ї проби. В СРСР карбувалися від 1924 зі срібла, потім — з нікелю та мідно-нікелевого сплаву.
Енциклопедія історії України: у 10 т. — Том 2, 2004. — Стор. 195.
Історія та різновиди монети
Гривеник, номінальна вартість якого 10 копійок, був запроваджений в обіг у результаті грошової реформи Петра I. В 1700 році зосередилися на карбуванні дрібних розмінних монет з міді, тоді як в 1701 році почали карбувати гривеники та інші номінали монет зі срібла, а першу партію цих монет було відкарбовано на Красному та Кадашевському монетних дворах у Москві.
На переплавку та карбовку надходило імпортне монетне срібло, але основним його джерелом для цих монет стали Нерчинські срібні копальні, відкриті в Забайкальському краї у XVII ст. Нову монету також перекарбовували з грошей старого зразка — чешуйок.
В період правління Петра I гривеники випускалися в 1701—1702, 1704—1707, 1713, 1718—1720 і 1723 рр. Загалом, всі вони вирізняються рисунком герба. З 1718 року на цих монетах з’явилися випуклі рахункові крапки, завдяки яким неграмотне населення імперії розпізнавало номінал монети.
![]() |
![]() |
24 січня 1718 року іменним указом Петра I проба срібла в гривениках була знижена до 729. Зберігши минулу вагу монети, вміст чистого срібла знизили до 2,07 г. Діаметр монети визначили в 20 мм. Також затвердили, що будь-яка розмінна монета обов’язково повинна карбуватися з гуртом на ребрі, щоб запобігти їх підробці — «дабы ворам отливать было нельзя… и как серебряныя, так и медныя по краям опечатывать...». На деяких гривениках з’явилося позначення мінцмейстера у вигляді латинської літери «L» на хвості або під лапою орла. Це був знак монетаря Йогана Ланга, який працював на московських монетних дворах у 1707—1719 рр.
![]() |
![]() |
За правління імператриці Анни Іоановни (1730—1740 рр.) гривеник карбувався в 1731—1735 роках. Оформлення монет було схожим на дизайн петровських гривеників після 1718 року. Пробу металу знов збільшили до 802-ї, а нормативну вагу встановили в 2,59 г (чистого срібла — 2,08 г).
В 1741 році на гривениках вперше з’явилося зображення імператора, на той час формальним монархом був піврічний племінник імператриці Анни. Його правління подарувало нумізматам декілька типів рідкісних монет, серед яких і перший в історії портретний гривеник. Монета вперше почала карбуватися зі срібла 72-ї проби з нормативною вагою 2,59 г.
![]() |
![]() |
Практично всі срібні монети формального імператора вилучалися в роки правління Єлизавети Петрівни, тому до нашого часу дійшло досить небагато цих нумізматичних екземплярів, зокрема і гривеників. Знищуючи монети Іоана Антоновича, уряд Єлизавети тим не менш скористався дизайном і оформленням реверсу його гривеника. Цей дизайн зберігся аж до XVII століття та не змінювався.
Гривеники Єлизавети випуску 1742—1757 рр. також, як і гривеники попереднього монарха — портретні. Технічні характеристики монети теж не змінювали, вони відповідали нормам монет Іоана Антоновича.
За півріччя правління Петра III срібні гривеники не карбувалися.
![]() |
Випуск монет цього номіналу був відновлений вже при Катерині II в 1764 році. Гривеники Катерини відомі в трьох різновидах, що відрізняються елементами дизайну та оформленням аверсу:
- 1764—1766 рр. — портрет імператриці з шарфом на шиї;
- 1767—1776 рр. — портрет імператриці без шарфа;
- 1767—1776 рр. — пізній портрет.
Монети нової імператриці за оформленням ідентичні гривеникам Єлизавети Петрівни. Однак нормативну вагу і діаметр зменшили до 2,37 г і 17—19 мм, а вміст чистого срібла — 1,78 г.
Монету з вказаним номіналом саме словом «гривеник» остаточно припинили карбувати в 1796 році, коли були випущені останні Катеринині гривеники. За імператора Павла I номінал «гривеник» змінився номіналом «10 копійок».
![]() |
![]() |
![]() |
Див. також
- Гривня
- Гріш, грошик
- Деньга
- Злот
- Карбованець
- Копійка, копійчина
- Крейцер
- Монета
- Осьмак
- Піняз
- Полушка
- Рубльовик
- Срібник, срібняк
- Семишник, сьомак
- Семигривенник
- Талер
- Трояк
- Червінець
- Шостак, шестишаговик
- Шаг, шеляг
Джерела та література
- Шуст Р. М. Гривеник // Енциклопедія історії України: у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін.; Інститут історії України НАН України. — К.: Наукова думка, 2004. — Т. 2: Г — Д. — С. 195. — 518 с.: іл. — ISBN 966-00-0405-2.
- Словник української мови: в 11 томах. — Том 2, 1971. — Стор. 166.