Відмінності між версіями «Сажа»
(не показані 35 проміжних версій 2 учасників) | |||
Рядок 1: | Рядок 1: | ||
− | '''Сажа, -жі, '''''ж. ''Сажа. ''А я свої ''(брови) ''в сажу вмажу твої переважу. ''Чуб. III. 133. Ум. | + | '''Сажа, -жі, '''''ж. ''Сажа. ''А я свої ''(брови) ''в сажу вмажу твої переважу. ''Чуб. III. 133. Ум. Сажка. |
[[Категорія:Са]] | [[Категорія:Са]] | ||
==Сучасні словники== | ==Сучасні словники== | ||
Тлумачення слова у сучасних словниках | Тлумачення слова у сучасних словниках | ||
+ | |||
+ | ===[http://ukrlit.org/slovnyk/slovnyk_ukrainskoi_movy_v_11_tomakh/сажа Сажа (СУМ-11)]=== | ||
+ | '''СА́ЖА''' , і, ж. | ||
+ | |||
+ | '''1.''' Чорна порошкова маса, що утворюється внаслідок неповного згоряння топлива й осідає у печах, димоходах і т. ін.; кіптява, кіпоть. ''Подумавши, що в каміні зайнялася сажа, він ухопив відро з водою й прибіг, щоб заливати пожежу'' (''Н.-Лев.'', IV, 1956, 242); ''Кидав [пароплав] короткими вибухами дим з труби і розпускав сажу по всій пристані'' (''Л. Укр''., III, 1952, 611); ''Помив [Васько] Платонові чоботи, потім тернув щіткою в комині і почистив їх сажею'' (''Зар., На.. світі'', 1967, 231); ''На засніжену кубанку осідає сажа від пожежі'' (''Тют., Вир,'' 1964, 528); ''За багато літ стеля й стіни покрилися сажею, в хаті було непривітно'' (''Чорн., Визвол. земля,'' 1959, 8); ''Образно. Прямолінійна дидактика, відверта ілюстративність ясно проступають в змалюванні головних героїв твору'' [«Маяки»] ''В. Симаковича''.. ''Позитивні герої покриті рожевим лаком, негативні — найчорнішою сажею'' (''Рад. літ-во, 3, 1957, 13); ''У порівн. Поплив [човен] далі, розрізуючи чорні, як сажа, хвилі'' (''Мирний, І,'' 1954, 310). | ||
+ | '''2.''' також мн., спец. Цей же продукт неповного згоряння або термічного розкладу органічних речовин, який виробляють промисловим способом і використовують для виготовлення гумових шин, пластичних мас і т. ін. ''Шини для автомобілів, літаків, а також інші гумові речі виготовляються з компонентів, куди входить у великій кількості й сажа'' (Роб. газ., 11.II 1965, 1); ''Серйозне питання — забезпечення шинних заводів сажами'' (Рад. Укр., 5.ХІІ 1962, 3). | ||
+ | |||
+ | ===[http://ukrlit.org/slovnyk/hrinchenko_slovar_ukrainskoi_movy/сажа Сажа (Словник Грінченка)]=== | ||
+ | '''3.''' '''Сажа''', жі, ж. '''Сажа'''. А я свої (брови) в сажу вмажу — твої переважу. Чуб. III. 133. ''Ум. Сажка''. | ||
+ | |||
+ | ===[http://ukrlit.org/slovnyk/zhaivoronok_znaky_ukrainskoi_etnokultury/сажа Сажа (Знаки етнокультури Жайворонка)]=== | ||
+ | |||
+ | '''4.''' '''са́жа''' — розпилене вугілля, що виникає при неповному згорянні речовин, багатих на нього; колір речовини лежить в основі традиційного порівняння «чорний, як сажа»; використання сажі як барвника (при виготовленні туші, чорнила, крему для взуття) поширюється спочатку в побуті, пор.: «А я брови в сажу вмажу, твої переважу»; символізує знищення в обряді Калити, коли обличчя напасника вимазують сажею; традиційний символ ганьби: якщо молода виявлялася «нечесною», то стіни й двері її батьків вимазували дьогтем або сажею; щоб уберегти дитину від зурочення, давали випити їй свяченої води з сажею. | ||
+ | САЖА, і, жін. | ||
+ | 1. Чорна порошкова маса, що утворюється внаслідок неповного згоряння топлива й осідає у печах, димоходах і т. ін.; кіптява, кіпоть. Подумавши, що в каміні зайнялася сажа, він ухопив відро з водою й прибіг, щоб заливати пожежу (Нечуй-Левицький, IV, 1956, 242); Кидав [пароплав] короткими вибухами дим з труби і розпускав сажу по всій пристані (Леся Українка, III, 1952, 611); Помив [Васько] Платонові чоботи, потім тернув щіткою в комині і почистив їх сажею (Микола Зарудний, На білому світі, 1967, 231); На засніжену кубанку осідає сажа від пожежі (Григорій Тютюнник, Вир, 1964, 528); За багато літ стеля й стіни покрилися сажею, в хаті було непривітно (Степан Чорнобривець, Визволена земля, 1959, 8); * Образно. Прямолінійна дидактика, відверта ілюстративність ясно проступають в змалюванні головних героїв твору [«Маяки»] В. Симаковича.. Позитивні герої покриті рожевим лаком, негативні — найчорнішою сажею (Радянське літературознавство, 3, 1957, 13); * У порівняннях. Поплив [човен] далі, розрізуючи чорні, як сажа, хвилі (Панас Мирний, I, 1954, 310). | ||
+ | 2. також мн., спец. Цей же продукт неповного згоряння або термічного розкладу органічних речовин, який виробляють промисловим способом і використовують для виготовлення гумових шин, пластичних мас і т. ін. Шини для автомобілів, літаків, а також інші гумові речі виготовляються з компонентів, куди входить у великій кількості й сажа (Робітнича газета, 11.II 1965, 1); Серйозне питання — забезпечення шинних заводів сажами (Радянська Україна, 5.XII 1962, 3). | ||
+ | |||
==Ілюстрації== | ==Ілюстрації== | ||
{| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #66CDAA solid; border-bottom:5px #66CDAA solid; text-align:center" | {| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #66CDAA solid; border-bottom:5px #66CDAA solid; text-align:center" | ||
|- valign="top" | |- valign="top" | ||
− | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: | + | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Carbon_black.jpg|x140px]] |
− | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: | + | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Kogda-nuzhno-chistit-dymohodnuju-trubu-2.jpg|x140px]] |
− | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: | + | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Sazha-skopivshayasya-v-dymohode.jpg|x140px]] |
− | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: | + | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Soot.jpg|x140px]] |
|} | |} | ||
+ | |||
==Медіа== | ==Медіа== | ||
+ | |||
+ | {{#ev:youtube|ToEdCQoGzH8}} | ||
==Див. також== | ==Див. також== | ||
==Джерела та література== | ==Джерела та література== | ||
+ | |||
+ | *[http://ukrlit.org/slovnyk/slovnyk_ukrainskoi_movy_v_11_tomakh/сажа СУМ-11] | ||
+ | *[http://ukrlit.org/slovnyk/hrinchenko_slovar_ukrainskoi_movy/сажа Словник Грінченка] | ||
+ | *[http://ukrlit.org/slovnyk/zhaivoronok_znaky_ukrainskoi_etnokultury/сажа Знаки етнокультури Жайворонка] | ||
+ | http://sum.in.ua/s/sazha | ||
==Зовнішні посилання== | ==Зовнішні посилання== | ||
[[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Педагогічний інститут]] | [[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Педагогічний інститут]] | ||
+ | |||
+ | *[https://uk.wikipedia.org/wiki/Сажа Вікіпедія] | ||
+ | *[http://ukrlit.org/slovnyk/сажа Укрліт.org] |
Поточна версія на 18:29, 3 грудня 2017
Сажа, -жі, ж. Сажа. А я свої (брови) в сажу вмажу твої переважу. Чуб. III. 133. Ум. Сажка.
Зміст
Сучасні словники
Тлумачення слова у сучасних словниках
Сажа (СУМ-11)
СА́ЖА , і, ж.
1. Чорна порошкова маса, що утворюється внаслідок неповного згоряння топлива й осідає у печах, димоходах і т. ін.; кіптява, кіпоть. Подумавши, що в каміні зайнялася сажа, він ухопив відро з водою й прибіг, щоб заливати пожежу (Н.-Лев., IV, 1956, 242); Кидав [пароплав] короткими вибухами дим з труби і розпускав сажу по всій пристані (Л. Укр., III, 1952, 611); Помив [Васько] Платонові чоботи, потім тернув щіткою в комині і почистив їх сажею (Зар., На.. світі, 1967, 231); На засніжену кубанку осідає сажа від пожежі (Тют., Вир, 1964, 528); За багато літ стеля й стіни покрилися сажею, в хаті було непривітно (Чорн., Визвол. земля, 1959, 8); Образно. Прямолінійна дидактика, відверта ілюстративність ясно проступають в змалюванні головних героїв твору [«Маяки»] В. Симаковича.. Позитивні герої покриті рожевим лаком, негативні — найчорнішою сажею (Рад. літ-во, 3, 1957, 13); У порівн. Поплив [човен] далі, розрізуючи чорні, як сажа, хвилі (Мирний, І, 1954, 310). 2. також мн., спец. Цей же продукт неповного згоряння або термічного розкладу органічних речовин, який виробляють промисловим способом і використовують для виготовлення гумових шин, пластичних мас і т. ін. Шини для автомобілів, літаків, а також інші гумові речі виготовляються з компонентів, куди входить у великій кількості й сажа (Роб. газ., 11.II 1965, 1); Серйозне питання — забезпечення шинних заводів сажами (Рад. Укр., 5.ХІІ 1962, 3).
Сажа (Словник Грінченка)
3. Сажа, жі, ж. Сажа. А я свої (брови) в сажу вмажу — твої переважу. Чуб. III. 133. Ум. Сажка.
Сажа (Знаки етнокультури Жайворонка)
4. са́жа — розпилене вугілля, що виникає при неповному згорянні речовин, багатих на нього; колір речовини лежить в основі традиційного порівняння «чорний, як сажа»; використання сажі як барвника (при виготовленні туші, чорнила, крему для взуття) поширюється спочатку в побуті, пор.: «А я брови в сажу вмажу, твої переважу»; символізує знищення в обряді Калити, коли обличчя напасника вимазують сажею; традиційний символ ганьби: якщо молода виявлялася «нечесною», то стіни й двері її батьків вимазували дьогтем або сажею; щоб уберегти дитину від зурочення, давали випити їй свяченої води з сажею. САЖА, і, жін. 1. Чорна порошкова маса, що утворюється внаслідок неповного згоряння топлива й осідає у печах, димоходах і т. ін.; кіптява, кіпоть. Подумавши, що в каміні зайнялася сажа, він ухопив відро з водою й прибіг, щоб заливати пожежу (Нечуй-Левицький, IV, 1956, 242); Кидав [пароплав] короткими вибухами дим з труби і розпускав сажу по всій пристані (Леся Українка, III, 1952, 611); Помив [Васько] Платонові чоботи, потім тернув щіткою в комині і почистив їх сажею (Микола Зарудний, На білому світі, 1967, 231); На засніжену кубанку осідає сажа від пожежі (Григорій Тютюнник, Вир, 1964, 528); За багато літ стеля й стіни покрилися сажею, в хаті було непривітно (Степан Чорнобривець, Визволена земля, 1959, 8); * Образно. Прямолінійна дидактика, відверта ілюстративність ясно проступають в змалюванні головних героїв твору [«Маяки»] В. Симаковича.. Позитивні герої покриті рожевим лаком, негативні — найчорнішою сажею (Радянське літературознавство, 3, 1957, 13); * У порівняннях. Поплив [човен] далі, розрізуючи чорні, як сажа, хвилі (Панас Мирний, I, 1954, 310). 2. також мн., спец. Цей же продукт неповного згоряння або термічного розкладу органічних речовин, який виробляють промисловим способом і використовують для виготовлення гумових шин, пластичних мас і т. ін. Шини для автомобілів, літаків, а також інші гумові речі виготовляються з компонентів, куди входить у великій кількості й сажа (Робітнича газета, 11.II 1965, 1); Серйозне питання — забезпечення шинних заводів сажами (Радянська Україна, 5.XII 1962, 3).
Ілюстрації
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |