Відмінності між версіями «Инший»
м (→Медіа) |
м |
||
(не показано 18 проміжних версій цього учасника) | |||
Рядок 1: | Рядок 1: | ||
'''Инший, -а, -е. ''' | '''Инший, -а, -е. ''' | ||
+ | '''и́накший. '''Шевч. 152. 'Милий покидає, '''иншої ''' шукає. ''Нп. ''Дві в однаковому убранні, а третя в '''иншому '''. Грин. І. 112. | ||
+ | |||
+ | Иной, нѣкоторый. '''Инший ''' легко робить та хороше ходить. | ||
+ | |||
+ | [[Файл:ВеселийСМАЙЛ.jpg|370px|thumb|right]] | ||
+ | |||
+ | |||
+ | |||
+ | ==Медіа== | ||
+ | {{#ev:youtube|JY4qxiumDAM|}} {{#ev:youtube|Nd4RDbCKizk|}} | ||
+ | |||
+ | ==Сучасні словники онлайн== | ||
+ | ====Академічний тлумачний словник (1970—1980)==== | ||
+ | ІНШИЙ, а, е, займ. означ. | ||
+ | |||
+ | 1. Який відрізняється від названого, даного; який існує, перебуває не в цьому місці, не в цих обставинах; | ||
+ | |||
+ | 2.Який змінився порівняно з попереднім; не такий, як раніше; інакший. | ||
+ | |||
+ | 3.Протилежний зазначеному. | ||
+ | |||
+ | 4. Ще який-небудь із ряду однорідних предметів, явищ, із групи людей, об'єднаних спільною ознакою. | ||
+ | |||
+ | 5. у знач. ім. інший, шого, чол.; інша, шої, жін.; інші, ших, ми. | ||
+ | |||
+ | ====Merriam-webster==== | ||
+ | another | ||
+ | |||
+ | 1 :different or distinct from the one first considered | ||
+ | 2 :some other | ||
− | + | 3 :being one more in addition to one or more of the same kind | |
==Синоніми== | ==Синоніми== | ||
Рядок 21: | Рядок 51: | ||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
==Словник фразеологізмів== | ==Словник фразеологізмів== | ||
Рядок 74: | Рядок 90: | ||
==Зі словника української мови Бориса Грінченка за зібранням редакція журнала «Кіевская Старина»== | ==Зі словника української мови Бориса Грінченка за зібранням редакція журнала «Кіевская Старина»== | ||
− | |||
− | |||
− | |||
'''Инший''' велико знає, а в мене пам’яти не має. Велико розумна.... велико здібна. К. XII. 16. Ум. | '''Инший''' велико знає, а в мене пам’яти не має. Велико розумна.... велико здібна. К. XII. 16. Ум. | ||
Рядок 104: | Рядок 117: | ||
На додачу до призабутих форм "ирій", "индик", <span style="color:#00945a">'''инший ''' </span> сьогодення творить і нові: | На додачу до призабутих форм "ирій", "индик", <span style="color:#00945a">'''инший ''' </span> сьогодення творить і нові: | ||
− | [[Файл:Источник.jpg|555 px|thumb|centre|Така світлина зроблена в прибережжі Дністра на Тернопіллі | + | [[Файл:Источник.jpg|555 px|thumb|centre|Така світлина зроблена в прибережжі Дністра на Тернопіллі]] |
Рядок 119: | Рядок 132: | ||
[[Категорія:Ин]] | [[Категорія:Ин]] | ||
[[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Педагогічний інститут]] | [[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Педагогічний інститут]] | ||
− | + | ||
[[Категорія:Слова 2017 року]] | [[Категорія:Слова 2017 року]] |
Поточна версія на 08:59, 15 листопада 2017
Инший, -а, -е.
и́накший. Шевч. 152. 'Милий покидає, иншої шукає. Нп. Дві в однаковому убранні, а третя в иншому . Грин. І. 112.
Иной, нѣкоторый. Инший легко робить та хороше ходить.
Зміст
Медіа
Сучасні словники онлайн
Академічний тлумачний словник (1970—1980)
ІНШИЙ, а, е, займ. означ.
1. Який відрізняється від названого, даного; який існує, перебуває не в цьому місці, не в цих обставинах;
2.Який змінився порівняно з попереднім; не такий, як раніше; інакший.
3.Протилежний зазначеному.
4. Ще який-небудь із ряду однорідних предметів, явищ, із групи людей, об'єднаних спільною ознакою.
5. у знач. ім. інший, шого, чол.; інша, шої, жін.; інші, ших, ми.
Merriam-webster
another
1 :different or distinct from the one first considered
2 :some other
3 :being one more in addition to one or more of the same kind
Синоніми
Інший
Єнший
Инчий
Інакший
Протилежний
Словник фразеологізмів
Диви́тися / гля́нути і́ншими очи́ма на кого—що.
Інакше сприймати, оцінювати кого-, що-небудь; по-іншому ставитися до когось, чогось. Грицько тепер зовсім іншими очима дивився на людей: до багачів горнувся, а на голоту дивився згорда (Панас Мирний);
Тепер Яків іншими очима дивився на перегнуту постать братової, на її спину, руки, голову і дивовижну косу (М. Стельмах);
На хвилину я спробував глянути на нього [капітана] іншими очима: адже він, що не кажи, а врятував-таки батальйон! (Н. Тихий).
Гля́нути і́ншим о́ком. Те добро, що він людям робив, примусило й людей глянути на його [нього] іншим оком (Б. Грінченко).
З і́ншого ті́ста
Не схожий на когось, не однаковий з ким-небудь. [Йосип:]
Пани б то недоторканні?.. [Дмитро (регоче):]
А звісно, вони з іншого тіста!.. (М. Кропивницький);
— Слухай, Мартохо, мені й справді подеколи здається, що жінки зовсім з іншого тіста, ніж чоловіки (Є. Гуцало)
Використання слова О.Курило
Замість инший , діялектично инакший, иначий, часто кажуть другий: — Запліднення пилком з другої квітки (з рукопису), — де краще: …з иншої квітки. Українське другий здебільшого значить те, що рос. «второй», і в значінні инший його б слід обминати там, де воно може плутати розуміння вислову. Приклади: — Милий покидає, иншої шукає Гр. Дві в однаковому убранні, а третя в иншому Гр. Зовсім инакша сцена Лев.—Гр. Що все тута не по-нашому, що все тута по иначому Грінч. III, 493.
Цитати
Ти живеш у своїх вчинках, а не в тілі. Ти - це твої дії, і немає іншого тебе. Люди сідають у швидкі поїзди, але вони вже самі не розуміють, чого шукають... . Тому вони не знають спокою і кидаються то в один бік, то в інший ... І все марно. («Мале́нький принц» Антуана де Сент-Екзюпері.)
Не займемо ми, займе хто инший. Природа не зносить порожнечі. (Дмитро Донцов)
Не такий, як инший (Дмитро Донцов)
У цей час я побачила далеко машину і стала показувати в инший бік: “Дивіться, дивіться! Хтось ідеї” (Ю. Яновський).
Зі словника української мови Бориса Грінченка за зібранням редакція журнала «Кіевская Старина»
Инший велико знає, а в мене пам’яти не має. Велико розумна.... велико здібна. К. XII. 16. Ум.
Нехай це зробить він, або хто инший. Не так пани, як підпанки, або: поки сонце зійде, то роса очі виїсть. Шевч. 154
Нехай хоч жінки ледачі посоромляться, а то ще й при йому инший таке пробовкне, щоб їх лиха година бовкала. Г. Барв. 152.
Рад був инший, що з душею з міста вихопивсь. К. ЧР. 357. Роспитаємо, та й вихопимось на свій шлях. Стор. І. 209. Вихопився ча гору. Мир. ХРВ. 274. Дріт не вихопився з жолобця. Шух. І. 280.
Цікаві факти
Наскільки нормативним є вживання літери “И” на початку слова?
Я зауважив, що редактор журналу "Ї" Тарас Возняк всюди використовує и на початку слова инший замість інший та, можливо других слів, які я не можу наразі зауважити, які згідно літературної норми мусять починаються із літери і:
Коли иншим разом від улюбленого пивного кухля цісаря відбилося вухо, та ж фірма отримала замовлення зліпити усе знову докупи.
Натомість при оплаті рахунків цісаревої і инших родичів архикняжого дому цісар був великодушним і щедрим, як, зрештою, і пізніше, коли рятував катастрофічну фінансову ситуацію родини Кісс-Шратт.
Стаття у вікіпедії присвячена літері И подає список слів які починаються з неї згідно чинного правопису (серед яких немає инший ), а також зауважує, що:
На початку слів літера и в українській мові майже ніколи не пишеться. ... Проект правопису 1999, серед іншого, пропонує вживати «и» на початку не тільки запозичених власних назв, але й українських питомих та засвоєних слів перед приголосними «н» та «р», на початку відповідних вигуків, звуконаслідувань і похідних від них утворень (икати, инакший, иний). Прихильники проекту звертають увагу на наявність у живому мовленні слів із початковим «и», а також на приклади вживання її у зазначених випадках класиками української літератури до реформи правопису 1927 р. Чи не потрафляли вам часом приклади вживання літери и напочатку слова класиками української літератури до реформи правопису 1927 р., академічні дослідження, експертні думки чи бодай спроби наукового методу на цю тему?
Нове слово на букву И: фотофакт
Хтось іще стверджує, що слова української мови не можуть починатися на букву "и"?
На додачу до призабутих форм "ирій", "индик", инший сьогодення творить і нові: