Відмінності між версіями «Нагота»
(→Ілюстрації) |
(→Ілюстрації) |
||
Рядок 11: | Рядок 11: | ||
{| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #66CDAA solid; border-bottom:5px #66CDAA solid; text-align:center" | {| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #66CDAA solid; border-bottom:5px #66CDAA solid; text-align:center" | ||
|- valign="top" | |- valign="top" | ||
− | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:| | + | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:|Без_названия_(4).jpg]] |
|style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Photoicon.png|x140px]] | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Photoicon.png|x140px]] | ||
|} | |} |
Версія за 23:26, 25 листопада 2019
Нагота, -ти, ж. Нагота. Полов’яний хліб не голод, а пачосняя сорочка не нагота. Ном. № 5355.
Зміст
Сучасні словники
Тлумачення слова у сучасних словниках
НАГОТА́, и, жін. Вигляд, стан голого тіла; голизна. Наготи Старої нічим одягти І витопить зимою хату (Тарас Шевченко, II, 1953, 195); Понурив голову в землю отаман, соромлячись наготи своєї перед своїми ж козаками (Олександр Довженко, I, 1958, 250); * Образно. У своїй чорній наготі простерлася вона [земля] на сонці широко-далеко (Ольга Кобилянська, і I, 1956, 540). ♦ У всій [своїй і т. ін.] наготі — без прикрас, у справжньому вигляді. Факт бунту [селян].. став перед уявою слухачів у всій наготі й пластиці (Іван Франко, VI, 1951, 272); Художник стикається з дійсністю у всій її наготі (Деякі питання поетичної майстерності, 1956, 24).
Ілюстрації
[[Зображення:|Без_названия_(4).jpg]] | ![]() |