Відмінності між версіями «Пересікати»
Рядок 1: | Рядок 1: | ||
'''Пересіка́ти, -ка́ю, -єш, '''сов. в. '''пересікти, -січу, -че́ш, '''''гл. ''Пересѣкать, пересѣчь. ''Пугою обуха не пересічеш. ''Ном. № 1094. | '''Пересіка́ти, -ка́ю, -єш, '''сов. в. '''пересікти, -січу, -че́ш, '''''гл. ''Пересѣкать, пересѣчь. ''Пугою обуха не пересічеш. ''Ном. № 1094. | ||
[[Категорія:Пе]] | [[Категорія:Пе]] | ||
+ | |||
+ | ==Сучасні словники== | ||
1. Розсікаючи, розділяти навпіл, на частини. Пугою [пліттю] обуха не пересічеш (Номис, 1864, № 1094); | 1. Розсікаючи, розділяти навпіл, на частини. Пугою [пліттю] обуха не пересічеш (Номис, 1864, № 1094); | ||
// Пробивати наскрізь у кількох місцях по прямій лінії (перев. кулями). Бандити пересікли кулеметом Василя (Михайло Стельмах, II, 1962, 8). | // Пробивати наскрізь у кількох місцях по прямій лінії (перев. кулями). Бандити пересікли кулеметом Василя (Михайло Стельмах, II, 1962, 8). | ||
− | + | 2. Рухатися, переміщуватися поперек чого-небудь, у поперечному напрямі. Коли заслон, розтягнувшись вервечкою,.. пересікав колію через переїзд на другому від станції кілометрі, з недалекого хутора раптом знялася стрілянина (Юрій Смолич, V, 1959, 656); Вони пересікли дорогу, минули поляну (Анатолій Шиян, Гроза.., 1956, 375); | |
− | + | // Розташовуватися, пролягати поперек чого-небудь, перехрещуючись із ним. Це був зовсім свіжий слід від чобіт, і вже біля самого гайку він пересікав сліди, що їх зробила Улянка (Олесь Донченко, IV, 1957, 81). | |
− | + | 3. Переміщуватися через якийсь простір від початку до кінця. Лиш пігнав [Дмитро] у шаленій радості! Пігнав, як олень, розбиваючи весінньою кригою затягнені калюжі, пересікаючи поля з озиминою наскіс (Гнат Хоткевич, II, 1966, 104); Пастушенко пересік майдан і звернув у завулок (Олекса Десняк, Десну.., 1949, 292); | |
+ | // Розташовуватися, пролягати по поверхні чого-небудь від одного краю до другого. Вулицю пересікали довгі тіні дерев і антен, що густо стирчали над дахами будинків (Микола Ю. Тарновський, Як на.. ниві, 1958, 115); Асфальтована дорога пересікла село уздовж. | ||
+ | 4. Рухаючись поперек чогось, перегороджувати кому-, чому-небудь шлях. [Благонравов:] Німці, щоб не потрапити у повне оточення, змушені будуть залишити станцію Колокол і вирушити єдиною вільною дорогою, але її легко пересікти Огневу (Олександр Корнійчук, II, 1955, 20). | ||
+ | 5. перен. Припиняти що-небудь, не давати розвинутися чомусь. Микола Павлович пересік, як здавалося йому й досі, початок роману Ганни Михайлівни, загасив іскру кохання її до пейзажиста (Любов Яновська, I, 1959, 378). | ||
+ | 6. тільки док. Зарубати всіх або багатьох; порубати, посікти всіх або багатьох. Коні з налитими жахом очима тривожно косились: що? чи нема ще де ворога? всіх пересікли? (Павло Тичина, I, 1957, 265); | ||
+ | // Побити різками всіх або багатьох. Унковський наказав пересікти різками сотні людей (Історія УРСР, I, 1953, 484). | ||
==Ілюстрації== | ==Ілюстрації== | ||
{| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #66CDAA solid; border-bottom:5px #66CDAA solid; text-align:center" | {| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #66CDAA solid; border-bottom:5px #66CDAA solid; text-align:center" | ||
|- valign="top" | |- valign="top" | ||
− | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: | + | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Img 56b9c0cf8acda.png|x140px]] |
− | + | ||
− | + | ||
− | + | ||
− | + | ||
==Медіа== | ==Медіа== | ||
− | + | {{#ev:youtube|Zxl5WV2v1i4}} | |
− | + | ||
− | + | ||
− | + | ||
==Зовнішні посилання== | ==Зовнішні посилання== | ||
− | + | http://sum.in.ua/s/Peresikaty | |
[[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Інститут мистецтв]] | [[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Інститут мистецтв]] | ||
[[Категорія:Слова 2017 року]] | [[Категорія:Слова 2017 року]] |
Поточна версія на 00:06, 28 листопада 2017
Пересіка́ти, -ка́ю, -єш, сов. в. пересікти, -січу, -че́ш, гл. Пересѣкать, пересѣчь. Пугою обуха не пересічеш. Ном. № 1094.
Сучасні словники
1. Розсікаючи, розділяти навпіл, на частини. Пугою [пліттю] обуха не пересічеш (Номис, 1864, № 1094); // Пробивати наскрізь у кількох місцях по прямій лінії (перев. кулями). Бандити пересікли кулеметом Василя (Михайло Стельмах, II, 1962, 8). 2. Рухатися, переміщуватися поперек чого-небудь, у поперечному напрямі. Коли заслон, розтягнувшись вервечкою,.. пересікав колію через переїзд на другому від станції кілометрі, з недалекого хутора раптом знялася стрілянина (Юрій Смолич, V, 1959, 656); Вони пересікли дорогу, минули поляну (Анатолій Шиян, Гроза.., 1956, 375); // Розташовуватися, пролягати поперек чого-небудь, перехрещуючись із ним. Це був зовсім свіжий слід від чобіт, і вже біля самого гайку він пересікав сліди, що їх зробила Улянка (Олесь Донченко, IV, 1957, 81). 3. Переміщуватися через якийсь простір від початку до кінця. Лиш пігнав [Дмитро] у шаленій радості! Пігнав, як олень, розбиваючи весінньою кригою затягнені калюжі, пересікаючи поля з озиминою наскіс (Гнат Хоткевич, II, 1966, 104); Пастушенко пересік майдан і звернув у завулок (Олекса Десняк, Десну.., 1949, 292); // Розташовуватися, пролягати по поверхні чого-небудь від одного краю до другого. Вулицю пересікали довгі тіні дерев і антен, що густо стирчали над дахами будинків (Микола Ю. Тарновський, Як на.. ниві, 1958, 115); Асфальтована дорога пересікла село уздовж. 4. Рухаючись поперек чогось, перегороджувати кому-, чому-небудь шлях. [Благонравов:] Німці, щоб не потрапити у повне оточення, змушені будуть залишити станцію Колокол і вирушити єдиною вільною дорогою, але її легко пересікти Огневу (Олександр Корнійчук, II, 1955, 20). 5. перен. Припиняти що-небудь, не давати розвинутися чомусь. Микола Павлович пересік, як здавалося йому й досі, початок роману Ганни Михайлівни, загасив іскру кохання її до пейзажиста (Любов Яновська, I, 1959, 378). 6. тільки док. Зарубати всіх або багатьох; порубати, посікти всіх або багатьох. Коні з налитими жахом очима тривожно косились: що? чи нема ще де ворога? всіх пересікли? (Павло Тичина, I, 1957, 265); // Побити різками всіх або багатьох. Унковський наказав пересікти різками сотні людей (Історія УРСР, I, 1953, 484).
Ілюстрації
![]() МедіаЗовнішні посилання |