Відмінності між версіями «Архив»
(→Сучасні словники) |
(→Сучасні словники) |
||
Рядок 5: | Рядок 5: | ||
==Сучасні словники== | ==Сучасні словники== | ||
=== [http://sum.in.ua/s/arkhiv Словник української мови академічний тлумачний словник (1970—1980)] === | === [http://sum.in.ua/s/arkhiv Словник української мови академічний тлумачний словник (1970—1980)] === | ||
− | |||
'''АРХІВ''', у, чол. | '''АРХІВ''', у, чол. | ||
Рядок 20: | Рядок 19: | ||
1. постійна збірка архівалій, тобто актів і громадських або приватних документів; <br /> | 1. постійна збірка архівалій, тобто актів і громадських або приватних документів; <br /> | ||
2. інституція, створена для нагромадження, зберігання та доступу до архівалій; існують а. державні, сімейні, церковні; а зберігають інші документи і матеріали (фотографії, кіноплівки, стрічки і пластинки із звукозаписами, відеострічки). | 2. інституція, створена для нагромадження, зберігання та доступу до архівалій; існують а. державні, сімейні, церковні; а зберігають інші документи і матеріали (фотографії, кіноплівки, стрічки і пластинки із звукозаписами, відеострічки). | ||
− | |||
=== [http://slovopedia.org.ua/38/53392/377354.html Eкономічна енциклопедія] === | === [http://slovopedia.org.ua/38/53392/377354.html Eкономічна енциклопедія] === | ||
− | |||
'''АРХІВ''' | '''АРХІВ''' | ||
''рос''. '''архив''' | ''рос''. '''архив''' | ||
Рядок 31: | Рядок 28: | ||
=== [http://slovopedia.org.ua/41/53392/261674.html Словник синонімів] === | === [http://slovopedia.org.ua/41/53392/261674.html Словник синонімів] === | ||
− | |||
'''АРХІВ'''<br /> | '''АРХІВ'''<br /> | ||
(заклад) сховище, сховок; (чий) рукописи, листи, записи, фото, світлини. | (заклад) сховище, сховок; (чий) рукописи, листи, записи, фото, світлини. | ||
=== [http://slovopedia.org.ua/49/53392/355995.html Фразеологічний словник української мови] === | === [http://slovopedia.org.ua/49/53392/355995.html Фразеологічний словник української мови] === | ||
− | |||
'''АРХІВ''' | '''АРХІВ''' | ||
Версія за 10:56, 28 листопада 2013
Архи́в, -ва, м. и архи́ва, -ви, ж. Архивъ. В наших церковних і манастирських архивах усякі дієписні... акти. О. 1862. VII. 62, 63.
Зміст
Сучасні словники
Словник української мови академічний тлумачний словник (1970—1980)
АРХІВ, у, чол.
1. Установа, яка займається збиранням, упорядковуванням і зберіганням старих документів, писемних пам'яток та ін. Годинами переглядав [М. Костомаров] у темних кімнатах архівів старовинні пожовклі рукописи (Оксана Іваненко, Тарас. шляхи, 1954, 373); Поки розшукав його [документ] в Житомирі, в обласному архіві, то не один пуд солі з'їв (Василь Кучер, Трудна любов, 1960, 112); // Відділ установи, в якому зберігаються старі документи, листи, закінчені справи тощо. Центральний партійний архів Інституту марксизму-ленінізму перетворився тепер в найбільше сховище безсмертної спадщини Маркса і Енгельса (Літературна газета, 6.V 1958, 1).
2. Листи, рукописи, знімки і т. ін., які стосуються діяльності якої-небудь установи або особи. Архів Нечуя-Левицького, розкиданий по різних місцях, ніким ще не описаний і не вивчений (О. І. Білецький, Від давнини до сучасності, I, 1960, 284); У жовтні 1932 р поліція [у Львові] розгромила редакцію «Вікон», знищила весь архів, заарештувала багатьох співробітників журналу (Історія української літератури, II, 1956, 580). ♦ Здати в архів (до архіву) кого, що — забути, визнати непотрібним. [Орест:] Коли пропало, то вже не поправиш... [Острожин:] Як ви можете так спокійно? Се ж значить, здати себе в архів? (Леся Українка, II, 1951, 83); [Божко:] Е, Гришо, рано ви здаєте до архіву свій скальпель. Поки що операція — радикальна допомога (Сава Голованівський, Драми, 1958, 160).
УСЕ (Універсальний словник-енциклопедія)
АРХІВ
1. постійна збірка архівалій, тобто актів і громадських або приватних документів;
2. інституція, створена для нагромадження, зберігання та доступу до архівалій; існують а. державні, сімейні, церковні; а зберігають інші документи і матеріали (фотографії, кіноплівки, стрічки і пластинки із звукозаписами, відеострічки).
Eкономічна енциклопедія
АРХІВ
рос. архив
(від латин archivum-урядовий будинок)
1. Установа (або відділ в установі), де збирають, упорядковують, зберігають важливі документальні матеріали.
2. Сукупність документів, рукописів, листів, знімків, фотографій, плівок, дискет, які стосуються діяльності певних осіб, установ, організацій у межах окремих регіонів, держав. В Україні А. ведуть початок від давніх часів, коли в монастирях, церквах і приватних зібраннях зберігалися різного роду документи. Наслідком браку державних А.. в Україні стало й те, що багато історичних документів потрапило до А. інших держав або колекціонерів. Організація А. в Україні починається з кінця XVIII ст., а наукових — із середини XIX ст. Завдяки праці Київської Комісії для розбору давніх актів був заснований Центральний архів давніх актів у Києві (1852 р.) та Історичний архів у Харкові (1880 р.), який у 1920 р. перетворений на Центральний історичний архів. На західноукраїнських землях документи зосереджувались у державних австрійських, згодом польських А.
Словник синонімів
АРХІВ
(заклад) сховище, сховок; (чий) рукописи, листи, записи, фото, світлини.
Фразеологічний словник української мови
АРХІВ
витяга́ти / ви́тягти з архі́вів що. Повернутися до чогось забутого, старого, почати використовувати його. Андрій Хвиля особливо емоційно заперечує думку Дмитрія Карамазова .. про потребу починати з революційної абетки, витягти з архівів старі гасла і чесно їх реалізовувати (М. Хвильовий).
здава́ти / зда́ти в архі́в (до архі́ву). 1. кого. Визнавати кого-небудь непридатним для чогось. (Орест:) Коли пропало, то вже не поправиш... (Острожин:) Як ви можете так спокійно? Се ж значить здати себе в архів? (Леся Українка). 2. що. Відкидати, забувати що-небудь як застаріле, непотрібне. (Божко:) Щоб дідько взяв злобу й ненависть, А лють і заздрість здав в архів (С. Караванський). здава́ти на склад. Тяжко було розставатися із мрією стільки літ.., здавати на склад усю свою діяльність (Г. Хоткевич).
Ілюстрації
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |