Відмінності між версіями «Лежун»
Рядок 34: | Рядок 34: | ||
{{#ev:youtube|AOgVHuYOPMI}} | {{#ev:youtube|AOgVHuYOPMI}} | ||
− | == | + | ==Див. також== |
− | + | [http://sum.in.ua/ Академічний тлумачний словник української мови] | |
+ | |||
+ | ==Джерела та література== | ||
+ | |||
+ | ==Зовнішні посилання== | ||
+ | |||
+ | [[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/{{{підрозділ}}}]] | ||
+ | [[Категорія:Слова 2018 року]] |
Версія за 01:22, 2 листопада 2018
Лежун, -на́, м. = Лежень 1. Чуб. I. 262.
Зміст
Сучасні словники
Словник української мови Академічний тлумачний словник (1970—1980)
1. розм. Те саме, що лежебок. — Вставай, лежню, ранок недалеко (Михайло Стельмах, II, 1962, 360); [Терпилиха:] Петро добрий парубок.., він не лежень, трудящий, з ним обідніти до злиднів не можна (Іван Котляревський, II, 1953, 18); Бісові лежні так позав'язували мішки з борошном, що як віз похилився набік, один мішок, скотившися, розв'язавсь (Борис Грінченко, I, 1963, 457).
♦ Лежнем лежати див. лежати.
2. спец. Те саме, що лежак 1. Стара жінка з дівчатами вилізли на горище. За лежнем була купа старого дрантя (Леонід Первомайський, Невигадане життя, 1958, 270).
3. Брус або колода, що звичайно лежить на землі і служить основою для чого-небудь. Для прошпарювання бочку встановлюють на лагах або лежнях (Садівництво і ягідництво, 1957, 297); А замшілі дубов? мости через рів невідомо коли й підіймалися, бо вже заросли їхні лежні на берегах рову густою травою (Павло Загребельний, Диво, 1968, 159).
Ілюстрації
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
Медіа
Див. також
Академічний тлумачний словник української мови
Джерела та література
Зовнішні посилання
[[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/{{{підрозділ}}}]]