Відмінності між версіями «Безмін»
(Створена сторінка: '''Безмін, -на,''' ''м.'' Безмѣнъ. ''Безмін да терези.'' К. ЧР. 71. Ум. '''Безмінчик.''' Ув. '''[Безмінищ...) |
|||
(не показані 9 проміжних версій 2 учасників) | |||
Рядок 1: | Рядок 1: | ||
− | '''Безмін, -на,''' ''м. | + | '''Безмін, -на,''' ''м.'' |
− | [[Категорія:Бе]] | + | [[Категорія:Бе]] [[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Факультет права та міжнародних відносин]] |
+ | |||
+ | ==Сучасні словники== | ||
+ | Бе́змін, рідше бе́змен(заст. бедзвін, бедзмін) — найпростіші важільні (іноді пружинні) терези, для зважування без допомоги гир. Інша назва — ка́нтар (переважно про пружинний безмін). | ||
+ | |||
+ | ==Етимологія== | ||
+ | Походження слова безмін неясне. Висувалися такі версії: | ||
+ | |||
+ | Від тюркського batman («міра ваги»). | ||
+ | Від праслов'янського сполучення *bez měny («без зміни»). | ||
+ | Від арабо-турецького väznä («ваги»); можливо зближення з *bez měny. | ||
+ | Від фр. peson («пружинні ваги») через дав.-ісл. та дав.-швед. bismare. | ||
+ | Слово кантар походить від турецького kantar («одиниця ваги» «безмін»), похідного від арабського кінтар. Подальша етимологія: грец. κεντηναριον < лат. centenarium («міра ваги у 100 фунтів», пор. «центнер»). | ||
+ | |||
+ | ==Історія== | ||
+ | Важільний безмін | ||
+ | |||
+ | Безмін XIX століття. | ||
+ | Принцип роботи важільного безміна ґрунтується на законі важеля — відношення плечів дорівнює оберненому відношенню сил (ваги тягарів): l1/ l2 = F2/F1. | ||
+ | |||
+ | Важільні безміни відомі у двох варіантах: «російському» та «римському». Виділяють також «курляндський» тип безміна. | ||
+ | |||
+ | Російський безмін — металевий стрижень з постійним вантажем на одному кінці і гачком або чашкою для зважування предмета на іншому. Врівноважують безмен переміщенням уздовж стрижня другого гачка обойми або петлі, що слугує опорою стрижня безмена. | ||
+ | Римський безмін — відрізнюється від російського тим, що на ньому пересувається гиря, а положення точок опори і приросту ваги залишається постійним. Відлік ведеться по нанесеній на стрижень шкалі. | ||
+ | Курляндський безмін — має подвійну рівномірну шкалу. Назва походить від місця масового виробництва, зокрема такі безміни переважно виготовляли в Курляндській та Ліфляндській губерніях. | ||
+ | У геральдиці | ||
+ | Безмін зображено на гербі білоруського міста Шклов, на гербі комуни Ликселе в Швеції. | ||
+ | |||
+ | Пружинний безмін | ||
+ | |||
+ | Пружинний безмін (кантар) | ||
+ | Докладніше: Кантар (вага) | ||
+ | Принцип роботи пружинного безміна (кантара) заснований на законі Гука, який ще у 1660 році довів, що деформація, що виникає у пружному тілі, пропорційна прикладеній до цього тіла силі. Проте, це відкриття не було одразу використане на практиці. Лише наприкінці XVII століття Кристоф Вагель з Німеччини розробив першу модель таких безмінів. Ще півстоліття пійшло на те, щоб винайти безмін з залізним кільцем замість пружини. | ||
+ | |||
+ | ==Інші значення== | ||
+ | Безмін — міра ваги в староруській системі мір до 1927 року: 1 безмін = 5 малих гривенок = 1/16 пуда = 1,022 кг. | ||
+ | |||
+ | == Цікаво! == | ||
+ | Цікавий факт про безмін (нерівноплечі важільні ваги з пересувною гирею): | ||
+ | |||
+ | Вперше безмін згадується у 421 році до н.е. в комедії Арістофана «Мир». І це не просто згадка, а найкоротша інструкція з виробництва ваг: | ||
+ | |||
+ | «Тригей | ||
+ | Вот тебе другой совет: | ||
+ | Налей свинца в воронку, как указано, | ||
+ | Привесь грузило к кончику, бечевкою | ||
+ | Перевяжи как следует, получится | ||
+ | Безмен, чтоб фиги домочадцам взвешивать. | ||
+ | (Аристофан «Мир» переклад Андріана Пітровського)» | ||
+ | |||
+ | Опис в українському перекладі менш точний і може цілком зійти для рівноплечих ваг (терезів): | ||
+ | |||
+ | «Трігей | ||
+ | Або ще пораджу я: | ||
+ | Раніш, як ми казали, ти свинцю залий, | ||
+ | Потому - шальки прив'яжи шнурочками. | ||
+ | Тоді вже сміло можеш на вазі такій | ||
+ | Своїй прислузі смокви в полі важити | ||
+ | (Арістофан «Мир» переклад Андрія Содомори)» | ||
+ | |||
+ | Арістофан також згадує про безмін у п’єсі «Жаби»: | ||
+ | |||
+ | «Еак | ||
+ | Дуже скоро, свідок Зевс! | ||
+ | От, саме тут ця дивина відбудеться, - | ||
+ | На терезах мистецтво будуть важити. | ||
+ | Ксантій | ||
+ | На безмін візьмуть, мов ягня, трагедію? | ||
+ | Еак | ||
+ | Мірила слів, косинці й локті винесуть, | ||
+ | Квадратні форми... | ||
+ | (Арістофан «Жаби» переклад Бориса Тена)» | ||
+ | |||
+ | Безмінами було дуже зручно зважувати туші, тому порівняння трагедії з ягням - цілком реалістичне…. Виходить, цей тип ваг винайшли і опанували ще до того, як Архімед сформулював закони важеля. Чи не безмін надихнув Архімеда?) | ||
+ | |||
+ | |||
+ | ==Ілюстрації== | ||
+ | {| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #66CDAA solid; border-bottom:5px #66CDAA solid; text-align:center" | ||
+ | |- valign="top" | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Файл:безмін1.jpg]] | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Файл:безмін2.png]] | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Файл:безмін3.jpg]] | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Файл:безмін4.jpg]] | ||
+ | |} | ||
+ | |||
+ | ==Медіа== | ||
+ | {{#ev:youtube|bEaEVxzs-2c}} | ||
+ | {{#ev:youtube|eU8ll_K5YP8}} | ||
+ | {{#ev:youtube|Iic627K7XJs}} | ||
+ | |||
+ | ==Джерела та література== | ||
+ | 1.Словник української мови : в 11 т. — К. : Наукова думка, 1970—1980. | ||
+ | 2.Словарь української мови: в 4-х тт. / За ред. Б. Грінченка. — К., 1907—1909. — Т. 1. — С. 42. | ||
+ | 3.Жайворонок В. В. Знаки української етнокультури: Словник-довідник. — К.: Довіра, 2006. — С. 31. | ||
+ | 4.Словарь української мови : в 4 т. / за ред. Бориса Грінченка. — К. : Кіевская старина, 1907—1909. | ||
+ | 5.Словник української мови : в 11 т. — К. : Наукова думка, 1970—1980. | ||
+ | 6.Русско-украинский политехнический словарь | ||
+ | 7.Загадочные старинные кантарики | ||
+ | |||
+ | ==Зовнішні посилання== | ||
+ | https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B5%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD | ||
+ | https://www.facebook.com/scalesmuseum/ | ||
+ | [[Категорія:Слова 2018 року]] |
Поточна версія на 00:01, 18 жовтня 2018
Безмін, -на, м.
Зміст
Сучасні словники
Бе́змін, рідше бе́змен(заст. бедзвін, бедзмін) — найпростіші важільні (іноді пружинні) терези, для зважування без допомоги гир. Інша назва — ка́нтар (переважно про пружинний безмін).
Етимологія
Походження слова безмін неясне. Висувалися такі версії:
Від тюркського batman («міра ваги»). Від праслов'янського сполучення *bez měny («без зміни»). Від арабо-турецького väznä («ваги»); можливо зближення з *bez měny. Від фр. peson («пружинні ваги») через дав.-ісл. та дав.-швед. bismare. Слово кантар походить від турецького kantar («одиниця ваги» «безмін»), похідного від арабського кінтар. Подальша етимологія: грец. κεντηναριον < лат. centenarium («міра ваги у 100 фунтів», пор. «центнер»).
Історія
Важільний безмін
Безмін XIX століття. Принцип роботи важільного безміна ґрунтується на законі важеля — відношення плечів дорівнює оберненому відношенню сил (ваги тягарів): l1/ l2 = F2/F1.
Важільні безміни відомі у двох варіантах: «російському» та «римському». Виділяють також «курляндський» тип безміна.
Російський безмін — металевий стрижень з постійним вантажем на одному кінці і гачком або чашкою для зважування предмета на іншому. Врівноважують безмен переміщенням уздовж стрижня другого гачка обойми або петлі, що слугує опорою стрижня безмена. Римський безмін — відрізнюється від російського тим, що на ньому пересувається гиря, а положення точок опори і приросту ваги залишається постійним. Відлік ведеться по нанесеній на стрижень шкалі. Курляндський безмін — має подвійну рівномірну шкалу. Назва походить від місця масового виробництва, зокрема такі безміни переважно виготовляли в Курляндській та Ліфляндській губерніях. У геральдиці Безмін зображено на гербі білоруського міста Шклов, на гербі комуни Ликселе в Швеції.
Пружинний безмін
Пружинний безмін (кантар) Докладніше: Кантар (вага) Принцип роботи пружинного безміна (кантара) заснований на законі Гука, який ще у 1660 році довів, що деформація, що виникає у пружному тілі, пропорційна прикладеній до цього тіла силі. Проте, це відкриття не було одразу використане на практиці. Лише наприкінці XVII століття Кристоф Вагель з Німеччини розробив першу модель таких безмінів. Ще півстоліття пійшло на те, щоб винайти безмін з залізним кільцем замість пружини.
Інші значення
Безмін — міра ваги в староруській системі мір до 1927 року: 1 безмін = 5 малих гривенок = 1/16 пуда = 1,022 кг.
Цікаво!
Цікавий факт про безмін (нерівноплечі важільні ваги з пересувною гирею):
Вперше безмін згадується у 421 році до н.е. в комедії Арістофана «Мир». І це не просто згадка, а найкоротша інструкція з виробництва ваг:
«Тригей Вот тебе другой совет: Налей свинца в воронку, как указано, Привесь грузило к кончику, бечевкою Перевяжи как следует, получится Безмен, чтоб фиги домочадцам взвешивать. (Аристофан «Мир» переклад Андріана Пітровського)»
Опис в українському перекладі менш точний і може цілком зійти для рівноплечих ваг (терезів):
«Трігей Або ще пораджу я: Раніш, як ми казали, ти свинцю залий, Потому - шальки прив'яжи шнурочками. Тоді вже сміло можеш на вазі такій Своїй прислузі смокви в полі важити (Арістофан «Мир» переклад Андрія Содомори)»
Арістофан також згадує про безмін у п’єсі «Жаби»:
«Еак Дуже скоро, свідок Зевс! От, саме тут ця дивина відбудеться, - На терезах мистецтво будуть важити. Ксантій На безмін візьмуть, мов ягня, трагедію? Еак Мірила слів, косинці й локті винесуть, Квадратні форми... (Арістофан «Жаби» переклад Бориса Тена)»
Безмінами було дуже зручно зважувати туші, тому порівняння трагедії з ягням - цілком реалістичне…. Виходить, цей тип ваг винайшли і опанували ще до того, як Архімед сформулював закони важеля. Чи не безмін надихнув Архімеда?)
Ілюстрації
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
Медіа
Джерела та література
1.Словник української мови : в 11 т. — К. : Наукова думка, 1970—1980. 2.Словарь української мови: в 4-х тт. / За ред. Б. Грінченка. — К., 1907—1909. — Т. 1. — С. 42. 3.Жайворонок В. В. Знаки української етнокультури: Словник-довідник. — К.: Довіра, 2006. — С. 31. 4.Словарь української мови : в 4 т. / за ред. Бориса Грінченка. — К. : Кіевская старина, 1907—1909. 5.Словник української мови : в 11 т. — К. : Наукова думка, 1970—1980. 6.Русско-украинский политехнический словарь 7.Загадочные старинные кантарики
Зовнішні посилання
https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%B5%D0%B7%D0%BC%D1%96%D0%BD https://www.facebook.com/scalesmuseum/