Відмінності між версіями «Полегкість»
(не показані 4 проміжні версії цього учасника) | |||
Рядок 4: | Рядок 4: | ||
==Сучасні словники== | ==Сучасні словники== | ||
Тлумачення слова у сучасних словниках | Тлумачення слова у сучасних словниках | ||
+ | 1. Зменшення труднощів, послаблення зусиль при виконанні, здійсненні чогось важкого. — Дві старші [дочки] заробляють собі гроші на одежу, а це вже велика полегкість для батька (Нечуй-Левицький, IV, 1956, 83); — Техніка — перше діло, про неї і з центру клопочуться, та й нам від неї полегкість (Дмитро Бедзик, Серце.., 1961, 48); — Ти також ванькою-взводним? — цікавиться Сагайда, оглядаючи Черниша без церемоній. — Давай, давай, буде, врешті, і мені полегкість... (Олесь Гончар, III, 1959, 24). | ||
+ | |||
+ | 2. Терпеливе, невимогливе ставлення до кого-, чого-небудь; поблажливість. Женись, каже, не бійся нічого, може пан і полегкість для жінки зробе (Панас Мирний, I, 1954, 301); — Ти йому дай полегкість, а він собі подумає, що се йому так і належиться (Іван Франко, V, 1951, 403); | ||
+ | // Не дуже суворе ставлення до чиєї-небудь провини, винуватості. Вона просить суд бути до сина поблажливим, зважити на його молодість і дати йому полегкість (Василь Кучер, Прощай.., 1957, 442); | ||
+ | // Послаблення в обтяженні якими-небудь встановленими законом повинностями. — А якого ж добра ви ждете? — спитав Яким.. — А якого ж добра нам ждати? Чи не буде полегкості на податі, на хліб? (Нечуй-Левицький, I, 1956, 194). | ||
+ | |||
+ | 3. Почуття заспокоєності, звільнення від тривоги, болю і т. ін. — Виходь, моє серце, у цій добі до криниці, під вишні хоч на годину, бо як не вийдеш, то я не знесу муки, а ти одна даси полегкість моєму серцю (Нечуй-Левицький, II, 1956, 150); Баба обклала спухлу ногу лопушиною, вже їй не так пекло-трудило, і вона од полегкості тільки задоволено покректувала (Дніпрова Чайка, Тв., 1960, 75); Йшла [Наталка] і з кожним кроком відчувала полегкість і водночас тоскну жалість до Василя (Семен Журахович, Нам тоді.., 1968, 91); Відчувала [Ольга], що малий [син] приніс їй якусь полегкість, крихту заспокоєння (Петро Дорошко, Не повтори.., 1968, 5). | ||
+ | |||
+ | Словник української мови: в 11 томах. — Том 7, 1976. — Стор. 62. | ||
+ | |||
==Ілюстрації== | ==Ілюстрації== | ||
{| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #66CDAA solid; border-bottom:5px #66CDAA solid; text-align:center" | {| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #66CDAA solid; border-bottom:5px #66CDAA solid; text-align:center" | ||
|- valign="top" | |- valign="top" | ||
− | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: | + | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:pol1.jpg|x140px]] |
− | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: | + | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:pol2.jpg|x140px]] |
− | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: | + | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:pol3.jpg|x140px]] |
− | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: | + | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:pol4.jpg|x140px]] |
|} | |} | ||
==Медіа== | ==Медіа== | ||
+ | {{#ev:youtube| 5qap5aO4i9A}} | ||
+ | {{#ev:youtube| Zy0OPV5FqVE}} | ||
==Див. також== | ==Див. також== | ||
==Джерела та література== | ==Джерела та література== | ||
+ | http://sum.in.ua/s/poleghkistj | ||
==Зовнішні посилання== | ==Зовнішні посилання== | ||
[[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Факультет права та міжнародних відносин]] | [[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Факультет права та міжнародних відносин]] | ||
− | [[Категорія:Слова | + | [[Категорія:Слова 2020 року]] |
Поточна версія на 22:10, 20 грудня 2020
Поле́гкість, -кости, ж. Облегченіе. ЗОЮР. II. 283. Усе вам роскажу, чи не буде якої полегкости душі. Г. Барв. 379. Хай ми будем, бідні безщасні невольники, у чужій землі хоч мале число полегкости собі мати. АД. І. 91.
Зміст
Сучасні словники
Тлумачення слова у сучасних словниках 1. Зменшення труднощів, послаблення зусиль при виконанні, здійсненні чогось важкого. — Дві старші [дочки] заробляють собі гроші на одежу, а це вже велика полегкість для батька (Нечуй-Левицький, IV, 1956, 83); — Техніка — перше діло, про неї і з центру клопочуться, та й нам від неї полегкість (Дмитро Бедзик, Серце.., 1961, 48); — Ти також ванькою-взводним? — цікавиться Сагайда, оглядаючи Черниша без церемоній. — Давай, давай, буде, врешті, і мені полегкість... (Олесь Гончар, III, 1959, 24).
2. Терпеливе, невимогливе ставлення до кого-, чого-небудь; поблажливість. Женись, каже, не бійся нічого, може пан і полегкість для жінки зробе (Панас Мирний, I, 1954, 301); — Ти йому дай полегкість, а він собі подумає, що се йому так і належиться (Іван Франко, V, 1951, 403); // Не дуже суворе ставлення до чиєї-небудь провини, винуватості. Вона просить суд бути до сина поблажливим, зважити на його молодість і дати йому полегкість (Василь Кучер, Прощай.., 1957, 442); // Послаблення в обтяженні якими-небудь встановленими законом повинностями. — А якого ж добра ви ждете? — спитав Яким.. — А якого ж добра нам ждати? Чи не буде полегкості на податі, на хліб? (Нечуй-Левицький, I, 1956, 194).
3. Почуття заспокоєності, звільнення від тривоги, болю і т. ін. — Виходь, моє серце, у цій добі до криниці, під вишні хоч на годину, бо як не вийдеш, то я не знесу муки, а ти одна даси полегкість моєму серцю (Нечуй-Левицький, II, 1956, 150); Баба обклала спухлу ногу лопушиною, вже їй не так пекло-трудило, і вона од полегкості тільки задоволено покректувала (Дніпрова Чайка, Тв., 1960, 75); Йшла [Наталка] і з кожним кроком відчувала полегкість і водночас тоскну жалість до Василя (Семен Журахович, Нам тоді.., 1968, 91); Відчувала [Ольга], що малий [син] приніс їй якусь полегкість, крихту заспокоєння (Петро Дорошко, Не повтори.., 1968, 5).
Словник української мови: в 11 томах. — Том 7, 1976. — Стор. 62.
Ілюстрації
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
Медіа
Див. також
Джерела та література
http://sum.in.ua/s/poleghkistj