Відмінності між версіями «Радиця»
(→Ілюстрації) |
|||
(не показано 5 проміжних версій цього учасника) | |||
Рядок 3: | Рядок 3: | ||
==Сучасні словники== | ==Сучасні словники== | ||
− | + | ||
+ | '''Рада''', '''радянський''' | ||
+ | |||
+ | У 1905 —1906 виникли ради робітничих депутатів з революційно налаштованих груп для керівництва страйками, та робітничими демонстраціями. Так само в 1917 постали ради робітничих, селянських і солдатських депутатів. Соціалісти-революціонери опанували селянські, а меншовики — робітничі ради. Більшовики на чолі з Володимиром Леніном кинули гасло «Вся влада радам!» і намагалися здобути вплив у радах. Після перевороту 7 листопада 1917 російська партія більшовиків оголосила перебрання влади від Тимчасового уряду від імені Рад; властиво партія прикрила свою диктатуру меншості ширмою класових представницьких органів від верхів аж до найнижчих щаблів адміністрації. Також «вибори» до рад є попередньо устійнювані та апробовані органами партії. Прояви бажання привернути радам хоч частину влади виявляються подекуди також в офіційних виступах в СРСР, але вони впливу на фактичний стан справ не мають. | ||
+ | |||
+ | Деякий час більшовики вживали і для визначення утворених ними органів центральної і місцевої влади в Україні російськомовний термін «совєт». Лише з 1919 набув поширення український відповідник «рада», «радянський». | ||
+ | |||
+ | Для підкреслення російського походження цих установ і політичних концепцій в українській діаспорній літературі, за винятком офіційних назв установ, вживається термін «совєт» і прикметник «совєтський»). | ||
+ | |||
==Ілюстрації== | ==Ілюстрації== | ||
{| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #66CDAA solid; border-bottom:5px #66CDAA solid; text-align:center" | {| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #66CDAA solid; border-bottom:5px #66CDAA solid; text-align:center" | ||
|- valign="top" | |- valign="top" | ||
− | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: | + | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:1534241311.jpg|x140px]] |
− | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: | + | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:54323452.jpg|x140px]] |
− | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: | + | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:3541324432e.jpg|x140px]] |
− | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: | + | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:1241232143121.jpeg|x140px]] |
|} | |} | ||
Рядок 18: | Рядок 26: | ||
==Джерела та література== | ==Джерела та література== | ||
+ | |||
+ | [https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%B0%D0%B4%D0%B0 wiki] | ||
==Зовнішні посилання== | ==Зовнішні посилання== | ||
− | [[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/ | + | [[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Факультет права та міжнародних відносин]] |
− | [[Категорія:Слова | + | [[Категорія:Слова 2019 року]] |
Поточна версія на 17:19, 16 листопада 2019
Радиця, -ці, ж. Ум. отъ рада.
Зміст
Сучасні словники
Рада, радянський
У 1905 —1906 виникли ради робітничих депутатів з революційно налаштованих груп для керівництва страйками, та робітничими демонстраціями. Так само в 1917 постали ради робітничих, селянських і солдатських депутатів. Соціалісти-революціонери опанували селянські, а меншовики — робітничі ради. Більшовики на чолі з Володимиром Леніном кинули гасло «Вся влада радам!» і намагалися здобути вплив у радах. Після перевороту 7 листопада 1917 російська партія більшовиків оголосила перебрання влади від Тимчасового уряду від імені Рад; властиво партія прикрила свою диктатуру меншості ширмою класових представницьких органів від верхів аж до найнижчих щаблів адміністрації. Також «вибори» до рад є попередньо устійнювані та апробовані органами партії. Прояви бажання привернути радам хоч частину влади виявляються подекуди також в офіційних виступах в СРСР, але вони впливу на фактичний стан справ не мають.
Деякий час більшовики вживали і для визначення утворених ними органів центральної і місцевої влади в Україні російськомовний термін «совєт». Лише з 1919 набув поширення український відповідник «рада», «радянський».
Для підкреслення російського походження цих установ і політичних концепцій в українській діаспорній літературі, за винятком офіційних назв установ, вживається термін «совєт» і прикметник «совєтський»).
Ілюстрації
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |