Відмінності між версіями «Навіт»
(не показано одну проміжну версію цього учасника) | |||
Рядок 22: | Рядок 22: | ||
|style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:navit5.jpg|x140px]] | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:navit5.jpg|x140px]] | ||
|} | |} | ||
+ | ==Примітки== | ||
+ | 1. Словарь української мови : у 4 т. / за ред. Бориса Грінченка. — К. : Кіевская старина, 1907—1909. | ||
+ | |||
+ | 2. Словарь української мови : у 4 т. / за ред. Бориса Грінченка. — К. : Кіевская старина, 1907—1909. | ||
+ | |||
+ | 3. Етимологічний словник української мови : у 7 т. : т. 5 : Р — Т / укл.: Р. В. Болдирєв та ін ; редкол.: О. С. Мельничук (гол. ред.) та ін. — К. : Наукова думка, 2006. — 704 с. — ISBN 966-00-0785-X. | ||
+ | |||
+ | 4. Словарь української мови : у 4 т. / за ред. Бориса Грінченка. — К. : Кіевская старина, 1907—1909. | ||
+ | |||
+ | 5. Словарь української мови : у 4 т. / за ред. Бориса Грінченка. — К. : Кіевская старина, 1907—1909. | ||
+ | |||
+ | 6. Словарь української мови : у 4 т. / за ред. Бориса Грінченка. — К. : Кіевская старина, 1907—1909. | ||
+ | |||
+ | 7. Словник української мови : в 11 т. — К. : Наукова думка, 1970—1980. | ||
+ | |||
+ | 8. Словарь української мови : у 4 т. / за ред. Бориса Грінченка. — К. : Кіевская старина, 1907—1909. | ||
+ | |||
+ | [[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Факультет права та міжнародних відносин]] | ||
+ | [[Категорія:Слова 2019 року]] |
Поточна версія на 20:25, 14 листопада 2019
Тлумачення
Навіт або НАВІТЬ, част. Уживається для виділення і підсилення значення того слова або словосполучення, якого стосується. Мовчки йдуть чумаки біля возів, не гомонять поміж собою, не погукують на волів навіть (Коцюб., І, 1955, 181); Навіть не закінчивши, середньої школи, Вася нетерпляче, з буйним азартом молодості, кинувся у білий світ (Гончар, III, 1959, 186); // у знач. спол. Приєднує члени речення або речення і, крім підсилювального відтінку, часто вносить ще відтінок несподіваності. Марина не слухала батька, навіть не глянула на нього, а ще дужче заголосила (Мирний, IV, 1955, 229); Б'є вся артилерія, навіть зенітна (Нех., Хто сіє вітер, 1959, 159).
Словник синонімів
НА́ВІТ част. (ужив. для виділення й підсилення слова або словосполучення), І[Й]. Сонце стояло якесь безпомічне і нерішуче. Боялось навіть моргнути (М. Коцюбинський); - Як гарно, любо ти співаєш - І соловейко так не втне... (Л. Глібов). НА́ВІТ част. (ужив. у допустово-підсилювальному значенні), ХОЧ[ХОЧА́], ХОЧ І, ХОЧ БИ, ХОЧ БИ І, НЕХА́Й, ХАЙ, НЕХА́Й І, ХАЙ І, БОДА́Й, БОДА́Й І. Неодмінно потрібна його згода, навіть вимушена; - Ти оце наважилась од мене втекти і ладна вийти заміж хоч і за сажотруса, - сказала мати (І. Нечуй-Левицький); Про Кульбашного йшов в частинах поголос, ніби йому нехай над головою бомби рвуться, а доголитися він мусить неодмінно (Н. Рибак); На жаль, у комісії було так мало відважних громадян. Та й що зробить хай найвідважніший? (І. Ле); Мрії про вольність - нехай і не виразні - були тим повітрям, яким дихав Пушкін-ліцеїст (М. Рильський); Немов чимсь важким придавили йому тіло, і він не в силі зробити бодай найменший рух (А. Шиян). НА́ВІТ част. (ужив. для підсилення слова або словосполучення, для вираження найвищого ступеня якої-небудь ознаки), АЖ. Свіжий, ще навіть вогкуватий номер газети; Ідуть хвилини, Земля, здається, аж горить... (М. Старицький). НА́ВІТ у знач. спол. (ужив. в уточнювально-підсилювальному або в підсилювально-наслідковому значенні при однорідних членах речення та між частинами складного речення), І НА́ВІТЬ, АЖ, БА НА́ВІТЬрозм.,БА Йрозм. (ужив. при приєднувальних конструкціях, що уточнюють зміст попередніх). В Лубнах було тихо, неначе.. люде [люди] притаїлись, навіть не дихали (І. Нечуй-Левицький); Віють вітри, віють буйні, Аж дерева гнуться (І. Котляревський); Як це погано, що Ольга не має в місті друзів, ба навіть знайомих (Ю. Смолич); - Гай-гай, сину, скільки це літ отак не сиділи. Ба й у вічі не бачили один одного (А. Головко).
Приклади
Навіть відмінники не завжди добре вчаться і роблять помилки.3.Гроші на ремонт класу вже здали майже всі учні.
Согодні такий чудовий день, що навіть дощ його не зіпсує.
Він не піде завтра на роботу навіть якщо буде почуватися краще.
Словник фразеологізмів
[на́віть або навіт] му́хи не заче́пить [мізи́нцем]. Не завдасть нікому ні найменшої шкоди, неприємності, образи. За свій вік я навіть мухи не зачепив мізинцем (В. Логвиненко); Чудова людина. Роботу веде, як по нотах. Акуратист. А тихий — мухи не зачепить (А. Крижанівський).
Ілюстрації
![]() |
Примітки
1. Словарь української мови : у 4 т. / за ред. Бориса Грінченка. — К. : Кіевская старина, 1907—1909.
2. Словарь української мови : у 4 т. / за ред. Бориса Грінченка. — К. : Кіевская старина, 1907—1909.
3. Етимологічний словник української мови : у 7 т. : т. 5 : Р — Т / укл.: Р. В. Болдирєв та ін ; редкол.: О. С. Мельничук (гол. ред.) та ін. — К. : Наукова думка, 2006. — 704 с. — ISBN 966-00-0785-X.
4. Словарь української мови : у 4 т. / за ред. Бориса Грінченка. — К. : Кіевская старина, 1907—1909.
5. Словарь української мови : у 4 т. / за ред. Бориса Грінченка. — К. : Кіевская старина, 1907—1909.
6. Словарь української мови : у 4 т. / за ред. Бориса Грінченка. — К. : Кіевская старина, 1907—1909.
7. Словник української мови : в 11 т. — К. : Наукова думка, 1970—1980.
8. Словарь української мови : у 4 т. / за ред. Бориса Грінченка. — К. : Кіевская старина, 1907—1909.