Відмінності між версіями «Келія»
(Створена сторінка: '''Ке́лія, -лії, '''''ж. ''Келія. ''Отець Залізо з келії вийшов. ''Чуб. І. 162. ''Перевезти із келії в ...) |
|||
(не показані 2 проміжні версії цього учасника) | |||
Рядок 1: | Рядок 1: | ||
'''Ке́лія, -лії, '''''ж. ''Келія. ''Отець Залізо з келії вийшов. ''Чуб. І. 162. ''Перевезти із келії в хату на помості. ''Шевч. 194. Ум. '''Ке́ленька, келієчка, келійка. '''''Велю слугам келеньку зробити, велю старцю у келенці жити. ''Нп. ''Сидить ''(чернець) ''у себе в келійці, чита боже слово. ''Рудч. Ск. II. 201. ''Ой построю келієчку на крутій горі. ''Нп. | '''Ке́лія, -лії, '''''ж. ''Келія. ''Отець Залізо з келії вийшов. ''Чуб. І. 162. ''Перевезти із келії в хату на помості. ''Шевч. 194. Ум. '''Ке́ленька, келієчка, келійка. '''''Велю слугам келеньку зробити, велю старцю у келенці жити. ''Нп. ''Сидить ''(чернець) ''у себе в келійці, чита боже слово. ''Рудч. Ск. II. 201. ''Ой построю келієчку на крутій горі. ''Нп. | ||
[[Категорія:Ке]] | [[Категорія:Ке]] | ||
+ | |||
+ | ==Сучасні словники== | ||
+ | Тлумачення слова у сучасних словниках | ||
+ | ===[http://sum.in.ua Словник української мови Академічний тлумачний словник (1970—1980) ]=== | ||
+ | КЕ́ЛІЯ, ї, жін. Житло ченця або черниці (окрема кімната в монастирі або будиночок). Іде чернець у келію Меж стіни німії Та згадує літа свої, Літа молодії (Тарас Шевченко, II, 1963, 55); Вона не забула своєї келії, тісної та тихої, як домовина (Михайло Коцюбинський, II, 1955, 119); Софія звеліла їм [монашкам] розходитися по келіях і ніде на подвір'ї не стояти (Іван Микитенко, II, 1957, 270); | ||
+ | // перен., жарт. Невелика кімната самітної людини. — Тепер, мабуть, буде кому подарувати букет, — сказав Чепель.. — А то лежать осінні листочки в капітанській келії без діла (Олесь Донченко, VI, 1957, 511). | ||
+ | |||
+ | ===[http://slovopedia.org.ua "Словопедія" ]=== | ||
+ | |||
+ | КЕЛІЯ | ||
+ | ке́лія | ||
+ | іменник жіночого роду | ||
+ | КЕЛІЯ | ||
+ | церк.; перен. | ||
+ | келья | ||
+ | келія; ж. | ||
+ | (гр., хижа, комірка) | ||
+ | 1. Житло ченця (черниці) в монастирі; окрема кімната в монастирі чи будиночок на його території.. | ||
+ | 2. перен. Невеличка скромна кімнатка. | ||
+ | |||
+ | |||
+ | ===[http://ukrlit.org/slovnyk УКРЛІТ.ORG_Cловник]=== | ||
+ | КЕ́ЛІЯ, ї, ж. Житло ченця або черниці (окрема кімната в монастирі або будиночок). Іде чернець у келію Меж стіни німії Та згадує літа свої, Літа молодії (Шевч., II, 1963, 55); Вона не забула своєї келії, тісної та тихої, як домовина (Коцюб., II, 1955, 119); Софія звеліла їм [монашкам] розходитися по келіях і ніде на подвір’ї не стояти (Мик., II, 1957, 270); // перен., жарт. Невелика кімната самітної людини.— Тепер, мабуть, буде кому подарувати букет,— сказав Чепель.. — А то лежать осінні листочки в капітанській келії без діла (Донч., VI, 1957, 511). | ||
+ | Келія, лії, ж. Келія. Отець Залізо з келії вийшов. Чуб. І. 162. Перевезти із келії в хату на помості. Шевч. 194. Ум. Ке́ленька, келієчка, келійка. Велю слугам келеньку зробити, велю старцю у келенці жити. Н. п. Сидить (чернець) у себе в келійці, чита боже слово. Рудч. Ск. II. 201. Ой построю келієчку на крутій горі. Н. п. | ||
+ | |||
+ | |||
+ | ===[http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/66645-shhavydub.html СЛОВАРЬ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ Упорядкував Борис ГРІНЧЕНКO]=== | ||
+ | Келія, -лії, ж. Келія. Отець Залізо з келії вийшов. Чуб. І. 162. Перевезти із келії в хату на помості. Шевч. 194. Ум. ке́ленька, келієчка, келійка. Велю слугам келеньку зробити, велю старцю у келенці жити. Н. п. Сидить (чернець) у себе в келійці, чита боже слово. Рудч. Ск. II. 201. Ой построю келієчку на крутій горі. Н. п. | ||
+ | |||
+ | ===[http://rupedia.org/fasmer/page/schavit.19317 РУпедия Этимологический русскоязычный словарь]=== | ||
+ | КЕЛЬЯ др.-русск. келиа (ХI в.). Из ср.-греч. , мн. -, , от лат. сеllа "комната, чулан"; см. Фасмер, Гр.-сл. эт. 84; ИОРЯС 12, 2, 241; Г. Майер, Ngr. St. 3, ... | ||
+ | |||
+ | ==Іноземні словники== | ||
+ | ===[https://uk.glosbe.com/uk українська-англійська Словник]=== | ||
+ | cell | ||
+ | |||
+ | ===[http://slovari.yandex.ru ЯНДЕКС словари]=== | ||
+ | Келія- cell | ||
+ | |||
+ | ===[http://www.translate.ru/ Промт-Перекладач]=== | ||
+ | cell[sel] | ||
+ | ===[https://translate.google.com.ua/?hl=ru Google Перекладач]=== | ||
+ | cell | ||
+ | келія | ||
+ | ===[http://pereklad.online.ua/ukr/russko-frantsuzskiy/ Перекладач з української на французьку]=== | ||
+ | êåëüÿ | ||
+ | |||
+ | ==Ілюстрації== | ||
+ | {| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #66CDAA solid; border-bottom:5px #66CDAA solid; text-align:center" | ||
+ | |- valign="top" | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Келія1.jpg|x140px]] | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Келія2.jpg|x140px]] | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Келія3.jpg|x140px]] | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Келія4.jpg|x140px]] | ||
+ | |} | ||
+ | ==Медіа== | ||
+ | {{#ev:youtube| kIsWYr3uyKQ}} | ||
+ | {{#ev:youtube| tOXkTth87IA}} | ||
+ | {{#ev:youtube| 3b1WNLuwrSA}} | ||
+ | {{#ev:youtube| j8syOXjoG8Q}} | ||
+ | |||
+ | ==Див. також== | ||
+ | ===[http://www.kplavra.kiev.ua/Kelija.html Сторінки історії]=== | ||
+ | ==Цікаві факти== | ||
+ | |||
+ | Монах, чернець | ||
+ | (грец. μοναχός - одиночний, одиничний) - член релігійної громади, який цілком присвятив себе Богові через прийняття обітниць і веде аскетичне життя в рамках чернечої громади, або на самоті (відлюдництві). | ||
+ | |||
+ | Чернецтво властиво майже усім релігіям. | ||
+ | |||
+ | З'явилися ченці в середині I тис. до н.е. в буддизмі, з III століття н.е. чернецтво з'явилося і в християнстві, спочатку як поселення відлюдників в пустельній місцевості. Засновником пустинножительства і чернецтва є прп. Антоній Великий. | ||
+ | |||
+ | Згодом Пахомій Великий (бл. 292 - бл. 346 рр.) заснував в Тавенні (Єгипет) перше товариство ченців (кіновію) з чіткими правилами, які регулювалися уставом (318 р.). | ||
+ | |||
+ | Родоначальниками руського чернецтва вважаються преподобні Антоній і Феодосій Печерські, які заснували в середині XI ст. Києво-Печерський монастир. | ||
+ | |||
+ | У православ'ї чернецтво ділиться на три послідовних ступеня відповідно до прийнятих обітниць: | ||
+ | |||
+ | рясофорний монах (рясофор) - підготовча ступінь до прийняття малої схими; | ||
+ | |||
+ | монах малої схими - приймає обітниці послуху, некорисливості і цнотливості; | ||
+ | |||
+ | монах великої схими або ангельського образу (схимонах) - приймає обітницю зречення від світу і усього мирського (вищий чин чернечого життя). | ||
+ | |||
+ | Прийнаття обітниць супроводжується остриженням волосся на знак служіння Богу і іменується постригом. Той, хто готується до постригу в рясофорні монахи проходить випробування в монастирі і називається послушником. Якщо після випробування він виявляється гідним, то постригається в чернечий чин. | ||
+ | |||
+ | Типи чернечого життя: відлюдництво, кіновія (спільножительский монастир), лавра (поєднання відлюдництва зі спільножительством). | ||
+ | |||
+ | ===[http://www.kplavra.kiev.ua/Monah_chernec.html]=== | ||
+ | |||
+ | [[Категорія:Ке]] | ||
+ | [[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Університетський коледж]] | ||
+ | [[Категорія:Слова 2015 року]] |
Поточна версія на 20:23, 24 листопада 2015
Ке́лія, -лії, ж. Келія. Отець Залізо з келії вийшов. Чуб. І. 162. Перевезти із келії в хату на помості. Шевч. 194. Ум. Ке́ленька, келієчка, келійка. Велю слугам келеньку зробити, велю старцю у келенці жити. Нп. Сидить (чернець) у себе в келійці, чита боже слово. Рудч. Ск. II. 201. Ой построю келієчку на крутій горі. Нп.
Сучасні словники
Тлумачення слова у сучасних словниках
Словник української мови Академічний тлумачний словник (1970—1980)
КЕ́ЛІЯ, ї, жін. Житло ченця або черниці (окрема кімната в монастирі або будиночок). Іде чернець у келію Меж стіни німії Та згадує літа свої, Літа молодії (Тарас Шевченко, II, 1963, 55); Вона не забула своєї келії, тісної та тихої, як домовина (Михайло Коцюбинський, II, 1955, 119); Софія звеліла їм [монашкам] розходитися по келіях і ніде на подвір'ї не стояти (Іван Микитенко, II, 1957, 270); // перен., жарт. Невелика кімната самітної людини. — Тепер, мабуть, буде кому подарувати букет, — сказав Чепель.. — А то лежать осінні листочки в капітанській келії без діла (Олесь Донченко, VI, 1957, 511).
"Словопедія"
КЕЛІЯ ке́лія іменник жіночого роду КЕЛІЯ церк.; перен. келья келія; ж. (гр., хижа, комірка) 1. Житло ченця (черниці) в монастирі; окрема кімната в монастирі чи будиночок на його території.. 2. перен. Невеличка скромна кімнатка.
УКРЛІТ.ORG_Cловник
КЕ́ЛІЯ, ї, ж. Житло ченця або черниці (окрема кімната в монастирі або будиночок). Іде чернець у келію Меж стіни німії Та згадує літа свої, Літа молодії (Шевч., II, 1963, 55); Вона не забула своєї келії, тісної та тихої, як домовина (Коцюб., II, 1955, 119); Софія звеліла їм [монашкам] розходитися по келіях і ніде на подвір’ї не стояти (Мик., II, 1957, 270); // перен., жарт. Невелика кімната самітної людини.— Тепер, мабуть, буде кому подарувати букет,— сказав Чепель.. — А то лежать осінні листочки в капітанській келії без діла (Донч., VI, 1957, 511). Келія, лії, ж. Келія. Отець Залізо з келії вийшов. Чуб. І. 162. Перевезти із келії в хату на помості. Шевч. 194. Ум. Ке́ленька, келієчка, келійка. Велю слугам келеньку зробити, велю старцю у келенці жити. Н. п. Сидить (чернець) у себе в келійці, чита боже слово. Рудч. Ск. II. 201. Ой построю келієчку на крутій горі. Н. п.
СЛОВАРЬ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ Упорядкував Борис ГРІНЧЕНКO
Келія, -лії, ж. Келія. Отець Залізо з келії вийшов. Чуб. І. 162. Перевезти із келії в хату на помості. Шевч. 194. Ум. ке́ленька, келієчка, келійка. Велю слугам келеньку зробити, велю старцю у келенці жити. Н. п. Сидить (чернець) у себе в келійці, чита боже слово. Рудч. Ск. II. 201. Ой построю келієчку на крутій горі. Н. п.
РУпедия Этимологический русскоязычный словарь
КЕЛЬЯ др.-русск. келиа (ХI в.). Из ср.-греч. , мн. -, , от лат. сеllа "комната, чулан"; см. Фасмер, Гр.-сл. эт. 84; ИОРЯС 12, 2, 241; Г. Майер, Ngr. St. 3, ...
Іноземні словники
українська-англійська Словник
cell
ЯНДЕКС словари
Келія- cell
Промт-Перекладач
cell[sel]
Google Перекладач
cell келія
Перекладач з української на французьку
êåëüÿ
Ілюстрації
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
Медіа
Див. також
Сторінки історії
Цікаві факти
Монах, чернець (грец. μοναχός - одиночний, одиничний) - член релігійної громади, який цілком присвятив себе Богові через прийняття обітниць і веде аскетичне життя в рамках чернечої громади, або на самоті (відлюдництві).
Чернецтво властиво майже усім релігіям.
З'явилися ченці в середині I тис. до н.е. в буддизмі, з III століття н.е. чернецтво з'явилося і в християнстві, спочатку як поселення відлюдників в пустельній місцевості. Засновником пустинножительства і чернецтва є прп. Антоній Великий.
Згодом Пахомій Великий (бл. 292 - бл. 346 рр.) заснував в Тавенні (Єгипет) перше товариство ченців (кіновію) з чіткими правилами, які регулювалися уставом (318 р.).
Родоначальниками руського чернецтва вважаються преподобні Антоній і Феодосій Печерські, які заснували в середині XI ст. Києво-Печерський монастир.
У православ'ї чернецтво ділиться на три послідовних ступеня відповідно до прийнятих обітниць:
рясофорний монах (рясофор) - підготовча ступінь до прийняття малої схими;
монах малої схими - приймає обітниці послуху, некорисливості і цнотливості;
монах великої схими або ангельського образу (схимонах) - приймає обітницю зречення від світу і усього мирського (вищий чин чернечого життя).
Прийнаття обітниць супроводжується остриженням волосся на знак служіння Богу і іменується постригом. Той, хто готується до постригу в рясофорні монахи проходить випробування в монастирі і називається послушником. Якщо після випробування він виявляється гідним, то постригається в чернечий чин.
Типи чернечого життя: відлюдництво, кіновія (спільножительский монастир), лавра (поєднання відлюдництва зі спільножительством).