Відмінності між версіями «Жилка»
(→Ілюстрації) |
(→Зовнішні посилання) |
||
(не показана одна проміжна версія ще одного учасника) | |||
Рядок 40: | Рядок 40: | ||
==Медіа== | ==Медіа== | ||
+ | {{#ev:youtube|ubFohAXDznU}} | ||
==Див. також== | ==Див. також== | ||
Рядок 47: | Рядок 48: | ||
==Зовнішні посилання== | ==Зовнішні посилання== | ||
− | [[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/інститут | + | [[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/інститут журналістики]] |
[[Категорія:Слова 2018 року]] | [[Категорія:Слова 2018 року]] | ||
http://sum.in.ua/s/zhylka | http://sum.in.ua/s/zhylka |
Поточна версія на 16:16, 20 листопада 2018
Жилка, -ки, ж. Ум. отъ жила.
Зміст
Сучасні словники
Тлумачення слова у сучасних словниках ЖИ́ЛКА, и, жін.
1. Зменш. до жила1 1, 2. На її білих висках почали світиться тонесенькі сині жилки (Нечуй-Левицький, I, 1956, 444); На крупах коней видні були не тільки напружені м'язи, а й кожна кров'ю налита жилка (Олександр Ільченко, Серце жде, 1939, 109). ♦ Кожна жилка дрижала у кого; Збудити (сповнити) кожну жилку — кого-небудь повністю охопили якісь почуття, переживання і т. ін. В Саїба дрижала кожна жилка, кров грала в жилах, кипіла (Нечуй-Левицький, IV, 1956, 33); Чудесне відчування пройняло дівчинку, збудило кожну жилку, співала, аж заходилася (Костянтин Гордієнко, II, 1959, 75).
2. Нитка, вигот. з сухожилля. Вася потяг вудку з окунем, який тріпотів і рвав жилку (Михайло Чабанівський, Шляхами.., 1961, 84).
3. Стовщення у вигляді нитки, що проходить через тканину листка дерева чи крила коашхи. На крилах [комахи] помітно жилки, що іноді утворюють сітку (Шкідники поля, городу та саду, 1949, 16); Махорку для досушування в кіпах знімають з вішал, коли пластинка листка і головна жилка висохли (Колгоспник України, 8, 1959, 14).
4. Тонка смужка на чому-небудь, яка відрізняється своїм забарвленням. У білім мармурі текли тонкі рожеві жилки (Микола Рудь, Дон. зорі, 1958, 58); Данило лежав і дивився в стелю, покреслену синіми жилками мазків щітки (Олександр Копиленко, Лейтенанти, 1947, 78); * У порівняннях. Поволі дерева пірнали в сизий туман та рисувались на небі, як темні жилки на перламутрі (Михайло Коцюбинський, II, 1955, 284).
5. перен. Природжений нахил до чого-небудь. Коли поглянув [Едмунд] і сам побачив таку незвичайну рибу, пробудилася в ньому мисливська жилка, (Іван Франко, III, 1950, 11); — Просто, розумієте, не вистачає у мене тієї організаційної, як тепер кажуть, жилки (Іван Ле, Міжгір'я, 1953, 481).
6. спец. Провід телефонного кабеля. Траплялося, що в самий розпал «концерту» осколок снаряда, пущеного наосліп сонним німецьким артилеристом, перебивав тонку жилку кабеля (Радянська Україна, 1.XII 1960, 3). Жилка - предмет риболовного, мисливського та інших видів спорядження. Сама назва має історичне та біологічне коріння, оскільки для виготовлення жилки в давнину використовувались сухожилля та жили тварин.
Раніше, жилка використовувалась також для виготовлення одягу, мисливського, рибальського спорядження, взуття, житла та предметів домашнього вжитку.
У первісні часи прив´язана до сухожилля гачкоподібна кістка - використовувалась для вилову риби. Це був первісний гачок у сучасному розумінні. Прив´язаний сухожиллям камінь до палиці був сокирою або списом. Натягнуте сухожилля між кінцями зігнутої палиці було мисливським луком.
У сучасному світі має більш широке застосування - застосовується у медицині, ветеренарії, виготовленні музичних інструментів, рибальстві, мисливстві тощо.
За метричними розміром по товщині має бути товстіша за 0.12 міліметри.
Жилку деколи плутають з волосінню.
Ілюстрації
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |