Відмінності між версіями «Далекогляд»
(не показані 5 проміжних версій 2 учасників) | |||
Рядок 1: | Рядок 1: | ||
− | '''Далекогляд, -ду, '''''м. ''Телескопъ. | + | '''Далекогляд, -ду, '''''м. ''Телескопъ. |
+ | ==Сучасні словники== | ||
+ | ===[http://ukrlit.org/slovnyk/далекогляд Публічний електронний слоник української мови]=== | ||
− | + | Далекогля́д, ду, м. Телескопъ. Ся труба телескоп або далекогляд. Ком. І. 89. | |
− | + | ||
− | + | ||
− | - | + | ===[http://dovidka.biz.ua/shho-take-teleskop/ Довідка цікавих фактів та корисних знань]=== |
− | + | Далекогляд— це такий оптичний прилад, який виконує функцію приближення на великі відстані від одного об‘єкта до іншого. Телескоп – це прилад для спостереження за віддаленими об‘єктами, вперше був побудований в 1608 році; це астрономічний прилад для спостереження електромагнітних хвиль, які не можна побачити неозброєним оком. | |
+ | Засновники далекогляду – Ганс Ліпперсгей, Захарій Янсен та Джейкоб Метьюс в 1608 році. Наступного року прилад вдосконалив італійський вчений Галілео Галілей. | ||
− | + | Види далекоглядів: оптичний телескоп, радіотелескоп, рентгенівський телескоп, гамма-телескоп, нейтрино телескоп тощо. Друга назва «телескопа» — детектор гравітаційних хвиль. | |
− | + | ||
− | + | ||
− | + | ||
− | + | ||
− | + | ||
− | + | ||
− | == | + | ==Ілюстрації== |
− | + | {| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #66CDAA solid; border-bottom:5px #66CDAA solid; text-align:center" | |
+ | |- valign="top" | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:861.jpeg|x140px]] | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:slide_12.jpg|x140px]] | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:slide_2.jpg|x140px]] | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:7074571-c8c45713a66ce7e22f8f904e48495b9d.jpg|x140px]] | ||
+ | |} | ||
− | [[Категорія:Да]][[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Факультет інформаційних технологій та управління]] | + | ==Медіа== |
+ | {{#ev:youtube|HXKXOj9pj6Y}} | ||
+ | {{#ev:youtube|joZ62aje7WA}} | ||
+ | |||
+ | ==Див. також== | ||
+ | ==[http://faqukr.ru/osvita/38016-teleskop-ce-shans-zagljanuti-u-vsesvit.html Телескоп - це шанс заглянути у Всесвіт]== | ||
+ | |||
+ | ===Трохи історії=== | ||
+ | |||
+ | Прийнято вважати, що перший з'явився в 1609 році двохлінзовий телескоп винайшов Галілео Галілей. Однак це не так. Роком раніше голландець Йоганн Ліпперсгей хотів запатентувати своє пристрій, що складається з лінз, вставлених в трубку, якому він дав назву «підзорна труба», але отримав відмову через простоти конструкції. Ще раніше, наприкінці XVI століття, астроном Томас Діггес намагався спостерігати за зірками через увігнуті дзеркала і лінзи. Правда, ідея так і не була доведена до свого логічного завершення. Галілей же просто виявився «в потрібний час, у потрібному місці»: навівши трубу Ліпперсгейя на небо, він відкрив кратери і гори на поверхні Місяця і безліч інших цікавих речей. Ось чому він вважається першим астрономом, який застосував телескоп. Це дало початок ері рефракторних телескопів. | ||
+ | |||
+ | ===Види оптичної апаратури=== | ||
+ | |||
+ | Поділити оптичні телескопи на типи можна виходячи з основного типу елемента, що збирає світло на дзеркальні, лінзові і дзеркально-лінзові (комбіновані) устрою. Кожен з цих видів має своїми перевагами і недоліками, тому при виборі підходящої системи потрібно враховувати кілька факторів: умови і цілі спостережень, вимоги до габаритів, вазі і транспортабельності, ціну та інше. Спробуємо більш детально розібратися, що таке телескоп, і якими основними характеристиками володіють найбільш популярні його види. Отже, як виглядає телескоп? | ||
+ | |||
+ | ===Лінзові телескопи-рефрактори=== | ||
+ | |||
+ | У цих телескопах використовуються для наближення лінзи, які за рахунок своєї кривизни збирають світло. Так само як і в інших оптичних приладах (фотоапаратах, мікроскопах і т. Д.), Все лінзи зібрані в один пристрій - об'єктив. В даний час рефракторная телескопи використовуються в основному любителями, так як розраховані для спостережень тільки за близькими планетами і Місяцем. | ||
+ | |||
+ | Переваги: Щодо проста конструкція, надійність і простота у використанні. Не вимагає спеціального обслуговування. Відмінна передача кольору в апохроматичні виконанні і хороша в ахроматична. Чудово підходить для спостережень за подвійними зірками, планетами, Місяцем, особливо при великих апертурах. Швидка термостабилизация. Об'єктив не вимагає регулювань, так як юстуються виробником ще при виготовленні. | ||
+ | |||
+ | Недоліки: У порівнянні з катадіоптрікамі і рефлекторами, мають більш високу вартість одиниці діаметра об'єктива. Практичний найбільший діаметр апертури обмежується ціною і громіздкістю. Через обмеження на апертуру, як правило, Рефрактори менш підходять для спостережень за далекими, тьмяним об'єктами. Дзеркальні телескопи-рефлектори Рефлекторний телескоп - це оптичний пристрій, у якого функцію Світлозбиральні об'єктива виконує дзеркало. Основне дзеркало може бути малого діаметра (сферичним) або ж великого (параболічним). | ||
+ | |||
+ | Переваги: У порівнянні з катадіоптрікамі і рефракторами вартість одиниці діаметра апертури нижче. Компактні і зручні при транспортуванні. За рахунок відносно великої апертури, чудово працюють при спостереженнях далеких і тьмяних об'єктів: зоряних скупчень, туманностей, галактик. Немає хроматичної аберації. Зображення яскраві, з малим спотворенням | ||
+ | |||
+ | Недоліки: На термостабилизацию потрібен час, через масивного скляного дзеркала. Зображення злегка спотворюється через відкриту труби, незахищеною від теплих потоків повітря і пилу. Періодично потрібно юстирування дзеркал, яка при експлуатації або транспортуванні може втрачатися. Дзеркально-лінзові, або катадіоптричні Катадіоптричні телескоп - це оптичний пристрій, в якому максимально знижені різного роду спотворення зображення за рахунок використання в них дзеркал разом з коригуючими лінзами. За рахунок того що світло всередині труби відбивається кілька разів, фокус може бути довгим. Деякі моделі здатні фіксувати зображення. Якщо використовувати з цією метою катадіоптричні телескоп, фото вийдуть досить хорошої якості. | ||
+ | |||
+ | Переваги: Корекція аберацій високого рівня. Чудово підходить для спостережень як за близькими об'єктами, такими як Місяць, так і за об'єктами в далекому космосі. Закрита труба максимально захищає від пилу і теплих повітряних потоків. У порівнянні з рефлекторами і рефракторами при рівній апертурі зберігається найбільша компактність. У порівнянні з рефрактором вартість великих апертур значно нижче. | ||
+ | |||
+ | Недоліки: Щодо довга термостабилизация. Вартість рівній апертури більше, ніж у рефлекторів. Самостійна юстирування скрутна у зв'язку зі складністю конструкції. Сучасні космічні телескопи Проробивши довгий шлях (починаючи з підзорної труби XVII століття і закінчуючи автоматичними космічними гігантами), телескоп відкрив величезні можливості в дослідженні зоряного неба. Але є безліч факторів, що заважають кожному, навіть самому потужному наземному телескопу, проводити дослідження. До них можуть ставитися як засвітка і турбуленція, так і самі банальні хмари. Орбітальні космічні станції в цьому плані володіють величезною перевагою, оскільки здатні працювати цілодобово, в будь-яких погодних умовах передаючи зображення без найменших атмосферних спотворень. Одна з таких станцій - «Хаббл», космічний телескоп. Фото, зроблені його оптикою, безперечно відображають найбільш віддалені об'єкти Всесвіту, віддалені на мільярди кілометрів, дозволяючи астрономам відкривати нові зірки, планети і галактики | ||
+ | ==Зовнішні посилання== | ||
+ | |||
+ | ===[http://ukrlit.org/slovnyk/далекогляд Публічний електронний слоник української мови]=== | ||
+ | |||
+ | ===[http://faqukr.ru/osvita/38016-teleskop-ce-shans-zagljanuti-u-vsesvit.html Телескоп - це шанс заглянути у Всесвіт]=== | ||
+ | |||
+ | [[Категорія:Да]] | ||
+ | [[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Факультет інформаційних технологій та управління]] | ||
[[Категорія:Слова 2017 року]] | [[Категорія:Слова 2017 року]] |
Поточна версія на 11:58, 23 листопада 2017
Далекогляд, -ду, м. Телескопъ.
Зміст
Сучасні словники
Публічний електронний слоник української мови
Далекогля́д, ду, м. Телескопъ. Ся труба телескоп або далекогляд. Ком. І. 89.
Довідка цікавих фактів та корисних знань
Далекогляд— це такий оптичний прилад, який виконує функцію приближення на великі відстані від одного об‘єкта до іншого. Телескоп – це прилад для спостереження за віддаленими об‘єктами, вперше був побудований в 1608 році; це астрономічний прилад для спостереження електромагнітних хвиль, які не можна побачити неозброєним оком.
Засновники далекогляду – Ганс Ліпперсгей, Захарій Янсен та Джейкоб Метьюс в 1608 році. Наступного року прилад вдосконалив італійський вчений Галілео Галілей.
Види далекоглядів: оптичний телескоп, радіотелескоп, рентгенівський телескоп, гамма-телескоп, нейтрино телескоп тощо. Друга назва «телескопа» — детектор гравітаційних хвиль.
Ілюстрації
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
Медіа
Див. також
Телескоп - це шанс заглянути у Всесвіт
Трохи історії
Прийнято вважати, що перший з'явився в 1609 році двохлінзовий телескоп винайшов Галілео Галілей. Однак це не так. Роком раніше голландець Йоганн Ліпперсгей хотів запатентувати своє пристрій, що складається з лінз, вставлених в трубку, якому він дав назву «підзорна труба», але отримав відмову через простоти конструкції. Ще раніше, наприкінці XVI століття, астроном Томас Діггес намагався спостерігати за зірками через увігнуті дзеркала і лінзи. Правда, ідея так і не була доведена до свого логічного завершення. Галілей же просто виявився «в потрібний час, у потрібному місці»: навівши трубу Ліпперсгейя на небо, він відкрив кратери і гори на поверхні Місяця і безліч інших цікавих речей. Ось чому він вважається першим астрономом, який застосував телескоп. Це дало початок ері рефракторних телескопів.
Види оптичної апаратури
Поділити оптичні телескопи на типи можна виходячи з основного типу елемента, що збирає світло на дзеркальні, лінзові і дзеркально-лінзові (комбіновані) устрою. Кожен з цих видів має своїми перевагами і недоліками, тому при виборі підходящої системи потрібно враховувати кілька факторів: умови і цілі спостережень, вимоги до габаритів, вазі і транспортабельності, ціну та інше. Спробуємо більш детально розібратися, що таке телескоп, і якими основними характеристиками володіють найбільш популярні його види. Отже, як виглядає телескоп?
Лінзові телескопи-рефрактори
У цих телескопах використовуються для наближення лінзи, які за рахунок своєї кривизни збирають світло. Так само як і в інших оптичних приладах (фотоапаратах, мікроскопах і т. Д.), Все лінзи зібрані в один пристрій - об'єктив. В даний час рефракторная телескопи використовуються в основному любителями, так як розраховані для спостережень тільки за близькими планетами і Місяцем.
Переваги: Щодо проста конструкція, надійність і простота у використанні. Не вимагає спеціального обслуговування. Відмінна передача кольору в апохроматичні виконанні і хороша в ахроматична. Чудово підходить для спостережень за подвійними зірками, планетами, Місяцем, особливо при великих апертурах. Швидка термостабилизация. Об'єктив не вимагає регулювань, так як юстуються виробником ще при виготовленні.
Недоліки: У порівнянні з катадіоптрікамі і рефлекторами, мають більш високу вартість одиниці діаметра об'єктива. Практичний найбільший діаметр апертури обмежується ціною і громіздкістю. Через обмеження на апертуру, як правило, Рефрактори менш підходять для спостережень за далекими, тьмяним об'єктами. Дзеркальні телескопи-рефлектори Рефлекторний телескоп - це оптичний пристрій, у якого функцію Світлозбиральні об'єктива виконує дзеркало. Основне дзеркало може бути малого діаметра (сферичним) або ж великого (параболічним).
Переваги: У порівнянні з катадіоптрікамі і рефракторами вартість одиниці діаметра апертури нижче. Компактні і зручні при транспортуванні. За рахунок відносно великої апертури, чудово працюють при спостереженнях далеких і тьмяних об'єктів: зоряних скупчень, туманностей, галактик. Немає хроматичної аберації. Зображення яскраві, з малим спотворенням
Недоліки: На термостабилизацию потрібен час, через масивного скляного дзеркала. Зображення злегка спотворюється через відкриту труби, незахищеною від теплих потоків повітря і пилу. Періодично потрібно юстирування дзеркал, яка при експлуатації або транспортуванні може втрачатися. Дзеркально-лінзові, або катадіоптричні Катадіоптричні телескоп - це оптичний пристрій, в якому максимально знижені різного роду спотворення зображення за рахунок використання в них дзеркал разом з коригуючими лінзами. За рахунок того що світло всередині труби відбивається кілька разів, фокус може бути довгим. Деякі моделі здатні фіксувати зображення. Якщо використовувати з цією метою катадіоптричні телескоп, фото вийдуть досить хорошої якості.
Переваги: Корекція аберацій високого рівня. Чудово підходить для спостережень як за близькими об'єктами, такими як Місяць, так і за об'єктами в далекому космосі. Закрита труба максимально захищає від пилу і теплих повітряних потоків. У порівнянні з рефлекторами і рефракторами при рівній апертурі зберігається найбільша компактність. У порівнянні з рефрактором вартість великих апертур значно нижче.
Недоліки: Щодо довга термостабилизация. Вартість рівній апертури більше, ніж у рефлекторів. Самостійна юстирування скрутна у зв'язку зі складністю конструкції. Сучасні космічні телескопи Проробивши довгий шлях (починаючи з підзорної труби XVII століття і закінчуючи автоматичними космічними гігантами), телескоп відкрив величезні можливості в дослідженні зоряного неба. Але є безліч факторів, що заважають кожному, навіть самому потужному наземному телескопу, проводити дослідження. До них можуть ставитися як засвітка і турбуленція, так і самі банальні хмари. Орбітальні космічні станції в цьому плані володіють величезною перевагою, оскільки здатні працювати цілодобово, в будь-яких погодних умовах передаючи зображення без найменших атмосферних спотворень. Одна з таких станцій - «Хаббл», космічний телескоп. Фото, зроблені його оптикою, безперечно відображають найбільш віддалені об'єкти Всесвіту, віддалені на мільярди кілометрів, дозволяючи астрономам відкривати нові зірки, планети і галактики