Відмінності між версіями «Лякання»
(не показані 29 проміжних версій ще одного учасника) | |||
Рядок 1: | Рядок 1: | ||
+ | ==Словник Грінченка== | ||
'''Ляка́ння, -ня, '''''с. ''Пуганіе. ''Нічим так не допікали Якімцеві... як ляканням тією школою. ''Левиц. І. 242. | '''Ляка́ння, -ня, '''''с. ''Пуганіе. ''Нічим так не допікали Якімцеві... як ляканням тією школою. ''Левиц. І. 242. | ||
− | + | ==Сучасний академічний словник:== | |
− | + | ||
− | -у, чол. Почуття страху, боязні. Злість, переляк разом струснули немолоді кості вельможного пана, положили його на ліжко (Панас Мирний, I, 1949, 369); Небувалий, божевільний переляк охопив мене ціпко, і я перший раз в житті почув себе безсилим, безпорадним і страшенним боягузом (Мирослав Ірчан, II, 1958, 50); Такі психічні емоції, як радість, переляк, горе, страх, сором, особливо, коли вони з'являються несподівано, викликають почастіння або уповільнення скорочень серця (Шкільна гігієна, 1954, 80); | + | -у, чол. Почуття страху, боязні. Злість, переляк разом струснули немолоді кості вельможного пана, положили його на ліжко (Панас Мирний, I, 1949, 369); |
− | + | ||
− | + | Небувалий, божевільний переляк охопив мене ціпко, і я перший раз в житті почув себе безсилим, безпорадним і страшенним боягузом (Мирослав Ірчан, II, 1958, 50); | |
− | + | Такі психічні емоції, як радість, переляк, горе, страх, сором, особливо, коли вони з'являються несподівано, викликають||| почастіння або уповільнення скорочень серця (Шкільна гігієна, 1954, 80); | |
− | [[Категорія: | + | Стан, викликаний таким почуттям; зовнішні ознаки такого почуття. Катря заточилася до стіни й широко розкрила очі. На обличчі застиг переляк (Василь Кучер, Прощай.., 1957, 219); |
+ | Марину морозило, здається, вже не від переляку, а від простуди (Любомир Дмитерко, Наречена, 1959, 163). | ||
+ | В переляку; З переляком — у стані страху; перелякано. Залопотіло, задзижчало, забуркало доокола, родилася тисяча струмків, побігли в сквапливім переляку в усі боки (Гнат Хоткевич, II, 1966, 220); | ||
+ | Регіна з переляком витріщила очі на Стальськогп, але з її уст не вирвалося ані одно слово (Іван Франко, VII, 1951, 390); | ||
+ | З (від, од) переляку — злякавшись чого-небудь, від страху; перелякано. Жінки голосять з переляку, а малим дітям не одному довелося переполох виливати (Квітка-Основ'яненко, II, 1956, 201); | ||
+ | Ошалілий від переляку.. почав [Суліман] ритись у буфеті з посудом (Ірина Вільде, Сестри.., 1958, 366); | ||
+ | Той крик од болю й переляку в мені й досі ще живе... (Володимир Сосюра, II, 1958, 342); | ||
+ | Скоївся переляк — хтось злякався. Тим часом, як титарка смажила гуси та поросята, на селі скоївся переляк (Нечуй-Левицький, III, 1956, 151). | ||
+ | Брати (взяти) на переляк кого — злякавши кого-небудь, примушувати до бажаних для себе дій. — Та не кричи так..: ще хтось почув, — раптом злякався Левко і подивився навкруги. — То я тебе хотів узяти на переляк... (Михайло Стельмах, I, 1962, 544) | ||
+ | |||
+ | ==Ілюстрації:== | ||
+ | {| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #66CDAA solid; border-bottom:5px #66CDAA solid; text-align:center" | ||
+ | |- valign="top" | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:zlyakatysya234242.jpg|x140px]] | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:tabletki.pp.ua_perelyak-u-ditini-yak-lkuvati-prichini-nasldki-perelyaku_823.jpeg|x140px]] | ||
+ | |} | ||
+ | |||
+ | ==Джерела== | ||
+ | 1.http://sum.in.ua/s/pereljak | ||
+ | |||
+ | 2.https://www.google.com.ua/search?q=%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BB%D1%8F%D0%BA&rlz=1C1GGRV_enUA754UA754&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ved=0ahUKEwjV3LeqyLnXAhXjIpoKHWkuC9UQ_AUICigB&biw=1517&bih=707 | ||
+ | |||
+ | [[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Факультет здоров’я, фізичного виховання і спорту]] | ||
+ | [[Категорія:Слова 2017 року]] |
Поточна версія на 16:26, 21 листопада 2017
Словник Грінченка
Ляка́ння, -ня, с. Пуганіе. Нічим так не допікали Якімцеві... як ляканням тією школою. Левиц. І. 242.
Сучасний академічний словник:
-у, чол. Почуття страху, боязні. Злість, переляк разом струснули немолоді кості вельможного пана, положили його на ліжко (Панас Мирний, I, 1949, 369);
Небувалий, божевільний переляк охопив мене ціпко, і я перший раз в житті почув себе безсилим, безпорадним і страшенним боягузом (Мирослав Ірчан, II, 1958, 50); Такі психічні емоції, як радість, переляк, горе, страх, сором, особливо, коли вони з'являються несподівано, викликають||| почастіння або уповільнення скорочень серця (Шкільна гігієна, 1954, 80); Стан, викликаний таким почуттям; зовнішні ознаки такого почуття. Катря заточилася до стіни й широко розкрила очі. На обличчі застиг переляк (Василь Кучер, Прощай.., 1957, 219); Марину морозило, здається, вже не від переляку, а від простуди (Любомир Дмитерко, Наречена, 1959, 163). В переляку; З переляком — у стані страху; перелякано. Залопотіло, задзижчало, забуркало доокола, родилася тисяча струмків, побігли в сквапливім переляку в усі боки (Гнат Хоткевич, II, 1966, 220); Регіна з переляком витріщила очі на Стальськогп, але з її уст не вирвалося ані одно слово (Іван Франко, VII, 1951, 390); З (від, од) переляку — злякавшись чого-небудь, від страху; перелякано. Жінки голосять з переляку, а малим дітям не одному довелося переполох виливати (Квітка-Основ'яненко, II, 1956, 201); Ошалілий від переляку.. почав [Суліман] ритись у буфеті з посудом (Ірина Вільде, Сестри.., 1958, 366); Той крик од болю й переляку в мені й досі ще живе... (Володимир Сосюра, II, 1958, 342); Скоївся переляк — хтось злякався. Тим часом, як титарка смажила гуси та поросята, на селі скоївся переляк (Нечуй-Левицький, III, 1956, 151). Брати (взяти) на переляк кого — злякавши кого-небудь, примушувати до бажаних для себе дій. — Та не кричи так..: ще хтось почув, — раптом злякався Левко і подивився навкруги. — То я тебе хотів узяти на переляк... (Михайло Стельмах, I, 1962, 544)
Ілюстрації:
![]() |
![]() |