Відмінності між версіями «В’ятер»
(не показані 6 проміжних версій 3 учасників) | |||
Рядок 1: | Рядок 1: | ||
'''<big>В’ятер, -ра, в’ятір, -ра,</big>''' ''м.'' - те ж саме, що '''ятір''' - риболовне знаряддя типу пастки (сітка, натягнута на обручі), що його встановлюють на дно водоймищ. ''Усю торішню зиму Рибалка ятером ловив в тій річці рибу (Євген Гребінка, I, 1957, 75); На кожному кілку сушились ятері, чудові дебелі ятері, сплетені майстерною рукою дядька Йони (Олесь Донченко, IV, 1957, 202); В ятері набивалось того карася мало не до горловини, та все такого, наче він із золота вийшов (Михайло Стельмах, Гуси-лебеді.., 1964, 97); Захарові здалося, що доля його залишила ще там, у окопчику за Дінцем, і тепер він ось який уже рік самотужки б'ється в ятері життя (Іван Ле, Право.., 1957, 242); Господар, очевидно, не скоро б виплутався з словесних ятерів, які сам наставляв, коли б на той час не загавкав Бровко (Микола Ю. Тарновський, Незр. горизонт, 1962, 66). Ніхто їх не ловив, ні волоком, ні в’ятірами.'' ''Люде в’ятірі просушували. ''Грин. II. 58. | '''<big>В’ятер, -ра, в’ятір, -ра,</big>''' ''м.'' - те ж саме, що '''ятір''' - риболовне знаряддя типу пастки (сітка, натягнута на обручі), що його встановлюють на дно водоймищ. ''Усю торішню зиму Рибалка ятером ловив в тій річці рибу (Євген Гребінка, I, 1957, 75); На кожному кілку сушились ятері, чудові дебелі ятері, сплетені майстерною рукою дядька Йони (Олесь Донченко, IV, 1957, 202); В ятері набивалось того карася мало не до горловини, та все такого, наче він із золота вийшов (Михайло Стельмах, Гуси-лебеді.., 1964, 97); Захарові здалося, що доля його залишила ще там, у окопчику за Дінцем, і тепер він ось який уже рік самотужки б'ється в ятері життя (Іван Ле, Право.., 1957, 242); Господар, очевидно, не скоро б виплутався з словесних ятерів, які сам наставляв, коли б на той час не загавкав Бровко (Микола Ю. Тарновський, Незр. горизонт, 1962, 66). Ніхто їх не ловив, ні волоком, ні в’ятірами.'' ''Люде в’ятірі просушували. ''Грин. II. 58. | ||
+ | [[Файл:В'ятер1.jpg|міні|праворуч]] | ||
[[Категорія:Вя]] | [[Категорія:Вя]] | ||
+ | |||
+ | ==Сучасні словники== | ||
+ | Тлумачення слова у сучасних словниках | ||
+ | Старовинне знаряддя для рибної ловлі у вигляді циліндра. Має спеціальну конструкцію — риба в нього запливає, а випливти не може. Розставляється рибалками, а через деякий час з нього дістається риба (трусити ятір). | ||
+ | |||
+ | В давнину виготовлявся з лози, плівся як кошик. Тоді це було стаціонарне рибальське знаряддя, виконане з обручів (від 3 до 10) або зігнутих у коло лозин, на які натягувалася сітка або прив'язувалося тонке пруття. Цей засіб для риболовлі мав два конусоподібні кінці, один із яких, закритий, був витягнутий зовні, а другий, з вузьким отвором, — повернутий всередину. По його боках кріпилося одне чи два плетені полотнища довжиною до 5 метрів, що закінчувалися вузькими планками[6]. Заздалегідь ятір розташовували на протоках мілких річок. | ||
+ | |||
+ | Зараз найчастіше виготовляється з металевих обручів, обтягнутих сіткою. | ||
+ | |||
+ | Часто до ятера додають крила, щоб перегородити більшу частину водойми. | ||
+ | |||
+ | Риболовля ятером належить до браконьєрства. | ||
+ | |||
+ | ==Ілюстрації== | ||
+ | {| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #66CDAA solid; border-bottom:5px #66CDAA solid; text-align:center" | ||
+ | |- valign="top" | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Photoicon.png|x140px]] | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Photoicon.png|x140px]] | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Photoicon.png|x140px]] | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Photoicon.png|x140px]] | ||
+ | |} | ||
+ | |||
+ | ==Медіа== | ||
+ | |||
+ | ==Див. також== | ||
+ | |||
+ | ==Джерела та література== | ||
+ | |||
+ | ==Зовнішні посилання== | ||
+ | |||
+ | [[Категорія: Слова 2024 року]] | ||
+ | [[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Факультет журналістики]] |
Поточна версія на 08:55, 24 квітня 2024
В’ятер, -ра, в’ятір, -ра, м. - те ж саме, що ятір - риболовне знаряддя типу пастки (сітка, натягнута на обручі), що його встановлюють на дно водоймищ. Усю торішню зиму Рибалка ятером ловив в тій річці рибу (Євген Гребінка, I, 1957, 75); На кожному кілку сушились ятері, чудові дебелі ятері, сплетені майстерною рукою дядька Йони (Олесь Донченко, IV, 1957, 202); В ятері набивалось того карася мало не до горловини, та все такого, наче він із золота вийшов (Михайло Стельмах, Гуси-лебеді.., 1964, 97); Захарові здалося, що доля його залишила ще там, у окопчику за Дінцем, і тепер він ось який уже рік самотужки б'ється в ятері життя (Іван Ле, Право.., 1957, 242); Господар, очевидно, не скоро б виплутався з словесних ятерів, які сам наставляв, коли б на той час не загавкав Бровко (Микола Ю. Тарновський, Незр. горизонт, 1962, 66). Ніхто їх не ловив, ні волоком, ні в’ятірами. Люде в’ятірі просушували. Грин. II. 58.
Зміст
Сучасні словники
Тлумачення слова у сучасних словниках Старовинне знаряддя для рибної ловлі у вигляді циліндра. Має спеціальну конструкцію — риба в нього запливає, а випливти не може. Розставляється рибалками, а через деякий час з нього дістається риба (трусити ятір).
В давнину виготовлявся з лози, плівся як кошик. Тоді це було стаціонарне рибальське знаряддя, виконане з обручів (від 3 до 10) або зігнутих у коло лозин, на які натягувалася сітка або прив'язувалося тонке пруття. Цей засіб для риболовлі мав два конусоподібні кінці, один із яких, закритий, був витягнутий зовні, а другий, з вузьким отвором, — повернутий всередину. По його боках кріпилося одне чи два плетені полотнища довжиною до 5 метрів, що закінчувалися вузькими планками[6]. Заздалегідь ятір розташовували на протоках мілких річок.
Зараз найчастіше виготовляється з металевих обручів, обтягнутих сіткою.
Часто до ятера додають крила, щоб перегородити більшу частину водойми.
Риболовля ятером належить до браконьєрства.
Ілюстрації
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |