Відмінності між версіями «Гнобити»
(→Ілюстрації) |
(→Література) |
||
(не показано 10 проміжних версій цього учасника) | |||
Рядок 31: | Рядок 31: | ||
|- valign="top" | |- valign="top" | ||
|style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Гондюл1.jpg|x140px]] | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Гондюл1.jpg|x140px]] | ||
− | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: | + | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Гондюл2.jpg|x140px]] |
− | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: | + | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Гондюл3.jpg|x140px]] |
− | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: | + | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Гондюл5.png|x140px]] |
|} | |} | ||
− | == | + | ==Кінострічки на тему гноблення== |
− | == | + | ===Хлопчик в смугастій піжамі=== |
+ | «Хлопчик у смугастій піжамі» — фільм режисера Марка Хермана за однойменним романом Джона Бойна. | ||
+ | Друга світова війна. Один з концентраційних таборів. Восьмирічний син коменданта табору Бруно випадково знайомиться з ув'язненим - єврейським хлопчиком. Випадкове знайомство переростає в дружбу, що призводить до найнесподіваніших наслідків ... | ||
+ | |||
+ | |||
+ | {{#ev:youtube|TCQHnz6qJec}} | ||
+ | |||
+ | |||
+ | ===Чучело=== | ||
+ | «Чучело» - художній фільм 1983 режисера Ролана Бикова про шестикласницю Олену Бессольцеву, що зуміла вистояти в своєму першому зіткненні з підлістю і зрадою. Фільм знятий в 1982 році за написаною в 1981 році однойменною повістю Володимира Железникова, яку він написав на основі випадку зі своєю онукою, яка точно так само, як Олена Бессольцева, взяла на себе чужу провину і весь клас разом оголосив їй бойкот. | ||
+ | |||
+ | |||
+ | {{#ev:youtube|_fNOyg9TQKI}} | ||
+ | |||
+ | |||
+ | ===Список Шиндлера=== | ||
+ | «Спи́сок Шиндлера» — американський історичний фільм-драма, знятий за мотивами роману Томаса Кенналі «Ковчег Шиндлера». Режисер Стівен Спілберг. | ||
+ | Фільм розпочинається масовим переселенням польських євреїв до Краківського гетто 1939 року. Тим часом Оскар Шиндлер (Ліам Нісон), не дуже вдалий бізнесмен, прибуває до міста з надією отримати зиск із війни. Він є членом Націонал-соціалістичної партії Німеччини. Шиндлер заручається підтримкою військових чиновників і має намір відкрити фабрику з виробництва військового кухонного приладдя. Не знаючи досконало, як вести таке виробництво він вбачає помічника уІтжаку Стерні, працівнику Краківського Юденрату, і вступає у тісну співпрацю з ним. Стерн має впливові зв'язки у єврейській громаді та на «чорному ринку» (згодом Шиндлер знайомиться з Польдеком (Леопольдом) Пфеффербергом, який постачає його товаром) всередині гетто. Єврейська громада позичає йому гроші на відкриття фабрики в обмін на певний відсоток від продукції. Нацистські чиновники задоволені фабрикою, а Шиндлер, тим часом, задоволений прибутком. Ітжак Стерн очолює адміністрацію фабрики. Шиндлер наймає євреїв замість поляків, тому що вони «коштують менше». Працівникам Шиндлера дозволяється виходити за межі гетто, Стерн фальсифікує документи для кожного з них, що підтверджують їхню невід'ємну «потрібність» німецькій армії, це їх рятує від масовихконцтаборів і неминучої смерті. | ||
+ | Капітан СС Амон Ґот приїжджає до Кракова щоб розпочати будівництво нового концтабору у Плашеві. Він наказує ліквідувати частину гетто, сотні німецьких солдатів спустошують тісні кімнати, вбивають всіх протестуючих, старих і хворих, у багатьох випадках — вбивають без жодної причини. Шиндлер споглядає масове вбивство з височини, ця картина сильно вражає його душу… Він поводиться дуже обережно, заводить дружбу з Амоном Ґотом, продовжує підкуп чиновників, щоб часом не виникло загрози для його працівників і найменшої підозри, що він намагається допомогти їм. | ||
+ | Хід війни змінюється. Ґот отримує наказ з Берліну знищити останки вбитих євреїв у Краківському гетто, ліквідувати концтабір у Плашеві і відправити євреїв, що залишилися живими, у Аушвіц. Підкупляючи Ґота Шиндлер отримує дозвіл на створення свого «власного концтабору» зі своїх працівників, таким чином фабрика продовжує роботу. Наміром Шиндлера залишається отримання прибутку, але він також строго наказує Стерну рятувати якомога більше життів, наскільки це дозволяють обставини. | ||
+ | «Список Шиндлера» містить «кваліфікованих працівників». Для багатьох євреїв, будучи доданим до нього означає — бути живим… | ||
+ | |||
+ | |||
+ | {{#ev:youtube|NgZ1-b850LQ}} | ||
+ | |||
+ | |||
+ | ===Клас=== | ||
+ | Клас — фільм естонського режисера Ільмара Раага. Сюжет стрічки засновано на реальних подіях, які відбулися в американській школі «Колумбайн». | ||
+ | Події відбуваються в Естонії. Зі школяра на ім'я Йозеф, відкрито знущаються однокласники... Під час чергового знущання з хлопця один з кривдників - Каспар поступово перетворюється на його захисника. Це вже стає справою честі. Вчорашні друзі для нього стають ворогами. І у епіцентрі цькування вже двоє хлопців. Чим далі, тим знущання перетворюються на війну, де всі методи хороші. Ні дзвінок-скарга матері Йозефа до школи, ні попередження вчительки, ні візит до директора не змушують підлітків припинити безчинство, навпаки, посилюють, і це заходить надто далеко. | ||
+ | Виманивши Йозефа і Каспара на пляж, клас стає свідком огидного приниження хлопців. Погрожуючи ножем, кривдники примушують Каспара зняти штани з Йозефа і ... | ||
+ | Точка кипіння настала. Хлопці не витримують і здоровий глузд втрачає межу у помсті. Цьому необхідно покласти край. Як результат, у шкільній їдальні вони чинять самосуд над кривдниками. Проте далі з цим жити не можливо, хлопці це прекрасно розуміють ... | ||
+ | |||
+ | |||
+ | {{#ev:youtube|LHnVz1PdPVY}} | ||
+ | |||
+ | ==Поезія== | ||
+ | |||
+ | Яскравим прикладом поезії про гноблення українських митців може слугувати вірш Євгена Маланюка "Невичерпальність" | ||
+ | |||
+ | [[Файл:Гондюл6.jpg]] | ||
+ | |||
+ | |||
+ | Тяжким хрестом лежать шляхи, | ||
+ | Яснi в ночах, вони слiпi вдень: | ||
+ | Рамено - з заходу на схiд, | ||
+ | Рамено - з пiвночi на пiвдень. | ||
+ | |||
+ | I так розп'ята - вiки,- | ||
+ | Вогонь буття не загасила. | ||
+ | Невичерпаний дух який! | ||
+ | Яка непереможна сила! | ||
+ | |||
+ | Гноблять, калiчать, труять рiд, | ||
+ | Ворожать, напускають чари,- | ||
+ | Здається, знищено вже й слiд, | ||
+ | Лиш потурнаки й яничари. | ||
+ | |||
+ | I ось - Стефаник i Кулiш, | ||
+ | Ось - Коцюбинський, Леся - квiти | ||
+ | Степiв страждальної землi, | ||
+ | Народу самостiйнi дiти! | ||
+ | |||
+ | А то пiдземно загуде | ||
+ | Вулканом нацiй цiла раса, | ||
+ | I даром божеським гряде | ||
+ | Нам Прометеїв дух Тараса. | ||
+ | |||
+ | ==Афоризми== | ||
+ | |||
+ | Неправда гнобить і протидіє, але тим дужче бажання боротися з нею.-Григорій Сковорода | ||
+ | |||
+ | ==Література== | ||
+ | Також слід згадати два історичні документи, що вважаються відкритим гнобленням української мови. Це Валуєвський циркуляр та Емський указ. | ||
+ | |||
+ | ===Валуєвський циркуляр=== | ||
+ | Валуєвський циркуляр 30 липня (18 липня) 1863 року — таємне розпорядження міністра внутрішніх справ Російської імперії Петра Валуєва до територіальних цензурних комітетів, в якому наказувалося призупинити видання значної частини книг, написаних «малоросійською», тобто українською мовою. Згідно з указом заборонялась публікація релігійних, навчальних і освітніх книг, однак дозволялась публікація художньої літератури. Мотивом до видання циркуляру стали підозри царської влади, що публікації книг українською мовою стимулюють зростання сепаратистських, пропольських та антицарських настроїв. | ||
+ | [[Файл:Гондюл7.jpg|200px|thumb|left|Петро Валуєв]] | ||
+ | |||
+ | ===Емський указ=== | ||
+ | Емський указ — розпорядження російського імператора Олександра II від 18(30)травня 1876, спрямоване на витіснення української мови з культурної сфери і обмеження її побутовим вжитком, призвів до тимчасової дезорганізації українського руху в Наддніпрянщині. | ||
− | |||
− | |||
[[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Інститут суспільства]] | [[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Інститут суспільства]] |
Поточна версія на 00:14, 15 грудня 2014
Гнобити, -блю, -биш, гл. Угнетать, притѣснять. Желех.
Зміст
Сучасні словники
Академічний тлумачний словник
ГНОБИТИ, гноблю, гнобиш; мн. гноблять; недок., перех. 1. Жорстоко пригнічувати, не давати вільно жити; експлуатувати. І кріпосництво і капіталізм гноблять робітника і прагнуть вдержати його в темноті (Ленін, 20, 1950, 342); Нам сталий мир з народами тримати, і щоб ніхто нікого не гнобив! (Павло Тичина, II, 1957, 255). 2. перен., рідко. Те саме, що гнітити 2. «Дурні думки», як він називав їх, «дурні питання», на які він не вміє дати відповіді, починають мучити його, заколочувати спокій, гнобити серце й мозок (Михайло Коцюбинський, I, 1955, 97).
Словник синонімів Караванського
гнітити, пригнічувати, пригноблювати, визискувати, утискувати, кн. експлуатувати, обр. гнути .
Словник синонімів Полюги
ГНОБИТИ (не давати свободи, переслідуючи) пригноблювати, гнітити, (репресивно) тиснути, підсил. душити, давити, розм. прикорочувати.
Українсько-російський словник
угнетать, притеснять
Словник синонімів української мови
1) (не давати вільно жити, розвиватися; жорстоко пригнічувати), пригноблювати, пригнобити, гнітити,пригнічувати, пригнітити, утискувати, утискати, утиснути, експлуатувати, душити, придушувати, придушити,тиснути, придавлювати, придавити, давити, прикручувати, прикрутити 2) див. гнітити
Орфографічний словник української мови
гноби́ти дієслово недоконаного виду
Ілюстрації на тему гнобленя
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
Кінострічки на тему гноблення
Хлопчик в смугастій піжамі
«Хлопчик у смугастій піжамі» — фільм режисера Марка Хермана за однойменним романом Джона Бойна. Друга світова війна. Один з концентраційних таборів. Восьмирічний син коменданта табору Бруно випадково знайомиться з ув'язненим - єврейським хлопчиком. Випадкове знайомство переростає в дружбу, що призводить до найнесподіваніших наслідків ...
Чучело
«Чучело» - художній фільм 1983 режисера Ролана Бикова про шестикласницю Олену Бессольцеву, що зуміла вистояти в своєму першому зіткненні з підлістю і зрадою. Фільм знятий в 1982 році за написаною в 1981 році однойменною повістю Володимира Железникова, яку він написав на основі випадку зі своєю онукою, яка точно так само, як Олена Бессольцева, взяла на себе чужу провину і весь клас разом оголосив їй бойкот.
Список Шиндлера
«Спи́сок Шиндлера» — американський історичний фільм-драма, знятий за мотивами роману Томаса Кенналі «Ковчег Шиндлера». Режисер Стівен Спілберг. Фільм розпочинається масовим переселенням польських євреїв до Краківського гетто 1939 року. Тим часом Оскар Шиндлер (Ліам Нісон), не дуже вдалий бізнесмен, прибуває до міста з надією отримати зиск із війни. Він є членом Націонал-соціалістичної партії Німеччини. Шиндлер заручається підтримкою військових чиновників і має намір відкрити фабрику з виробництва військового кухонного приладдя. Не знаючи досконало, як вести таке виробництво він вбачає помічника уІтжаку Стерні, працівнику Краківського Юденрату, і вступає у тісну співпрацю з ним. Стерн має впливові зв'язки у єврейській громаді та на «чорному ринку» (згодом Шиндлер знайомиться з Польдеком (Леопольдом) Пфеффербергом, який постачає його товаром) всередині гетто. Єврейська громада позичає йому гроші на відкриття фабрики в обмін на певний відсоток від продукції. Нацистські чиновники задоволені фабрикою, а Шиндлер, тим часом, задоволений прибутком. Ітжак Стерн очолює адміністрацію фабрики. Шиндлер наймає євреїв замість поляків, тому що вони «коштують менше». Працівникам Шиндлера дозволяється виходити за межі гетто, Стерн фальсифікує документи для кожного з них, що підтверджують їхню невід'ємну «потрібність» німецькій армії, це їх рятує від масовихконцтаборів і неминучої смерті. Капітан СС Амон Ґот приїжджає до Кракова щоб розпочати будівництво нового концтабору у Плашеві. Він наказує ліквідувати частину гетто, сотні німецьких солдатів спустошують тісні кімнати, вбивають всіх протестуючих, старих і хворих, у багатьох випадках — вбивають без жодної причини. Шиндлер споглядає масове вбивство з височини, ця картина сильно вражає його душу… Він поводиться дуже обережно, заводить дружбу з Амоном Ґотом, продовжує підкуп чиновників, щоб часом не виникло загрози для його працівників і найменшої підозри, що він намагається допомогти їм. Хід війни змінюється. Ґот отримує наказ з Берліну знищити останки вбитих євреїв у Краківському гетто, ліквідувати концтабір у Плашеві і відправити євреїв, що залишилися живими, у Аушвіц. Підкупляючи Ґота Шиндлер отримує дозвіл на створення свого «власного концтабору» зі своїх працівників, таким чином фабрика продовжує роботу. Наміром Шиндлера залишається отримання прибутку, але він також строго наказує Стерну рятувати якомога більше життів, наскільки це дозволяють обставини. «Список Шиндлера» містить «кваліфікованих працівників». Для багатьох євреїв, будучи доданим до нього означає — бути живим…
Клас
Клас — фільм естонського режисера Ільмара Раага. Сюжет стрічки засновано на реальних подіях, які відбулися в американській школі «Колумбайн». Події відбуваються в Естонії. Зі школяра на ім'я Йозеф, відкрито знущаються однокласники... Під час чергового знущання з хлопця один з кривдників - Каспар поступово перетворюється на його захисника. Це вже стає справою честі. Вчорашні друзі для нього стають ворогами. І у епіцентрі цькування вже двоє хлопців. Чим далі, тим знущання перетворюються на війну, де всі методи хороші. Ні дзвінок-скарга матері Йозефа до школи, ні попередження вчительки, ні візит до директора не змушують підлітків припинити безчинство, навпаки, посилюють, і це заходить надто далеко. Виманивши Йозефа і Каспара на пляж, клас стає свідком огидного приниження хлопців. Погрожуючи ножем, кривдники примушують Каспара зняти штани з Йозефа і ... Точка кипіння настала. Хлопці не витримують і здоровий глузд втрачає межу у помсті. Цьому необхідно покласти край. Як результат, у шкільній їдальні вони чинять самосуд над кривдниками. Проте далі з цим жити не можливо, хлопці це прекрасно розуміють ...
Поезія
Яскравим прикладом поезії про гноблення українських митців може слугувати вірш Євгена Маланюка "Невичерпальність"
Тяжким хрестом лежать шляхи, Яснi в ночах, вони слiпi вдень: Рамено - з заходу на схiд, Рамено - з пiвночi на пiвдень.
I так розп'ята - вiки,- Вогонь буття не загасила. Невичерпаний дух який! Яка непереможна сила!
Гноблять, калiчать, труять рiд, Ворожать, напускають чари,- Здається, знищено вже й слiд, Лиш потурнаки й яничари.
I ось - Стефаник i Кулiш, Ось - Коцюбинський, Леся - квiти Степiв страждальної землi, Народу самостiйнi дiти!
А то пiдземно загуде Вулканом нацiй цiла раса, I даром божеським гряде Нам Прометеїв дух Тараса.
Афоризми
Неправда гнобить і протидіє, але тим дужче бажання боротися з нею.-Григорій Сковорода
Література
Також слід згадати два історичні документи, що вважаються відкритим гнобленням української мови. Це Валуєвський циркуляр та Емський указ.
Валуєвський циркуляр
Валуєвський циркуляр 30 липня (18 липня) 1863 року — таємне розпорядження міністра внутрішніх справ Російської імперії Петра Валуєва до територіальних цензурних комітетів, в якому наказувалося призупинити видання значної частини книг, написаних «малоросійською», тобто українською мовою. Згідно з указом заборонялась публікація релігійних, навчальних і освітніх книг, однак дозволялась публікація художньої літератури. Мотивом до видання циркуляру стали підозри царської влади, що публікації книг українською мовою стимулюють зростання сепаратистських, пропольських та антицарських настроїв.
Емський указ
Емський указ — розпорядження російського імператора Олександра II від 18(30)травня 1876, спрямоване на витіснення української мови з культурної сфери і обмеження її побутовим вжитком, призвів до тимчасової дезорганізації українського руху в Наддніпрянщині.