Відмінності між версіями «Филозофія»
(→Ілюстрації) |
|||
Рядок 1: | Рядок 1: | ||
'''Филозо́фія, -фії, '''''ж. ''1) Философія. ''Його наука була филозофія. ''Левиц. Пов. 10. 2) Предпослѣдній классъ духовныхъ семинарій. Сим. 175. ''Дай го до школи, і аж як скінчит филозофію, абись му дав сей лист прочитати. ''Драг. 318. | '''Филозо́фія, -фії, '''''ж. ''1) Философія. ''Його наука була филозофія. ''Левиц. Пов. 10. 2) Предпослѣдній классъ духовныхъ семинарій. Сим. 175. ''Дай го до школи, і аж як скінчит филозофію, абись му дав сей лист прочитати. ''Драг. 318. | ||
− | + | ||
==Сучасні словники== | ==Сучасні словники== | ||
[http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/62100-fylozofija.html'''Филозофія''] | [http://hrinchenko.com/slovar/znachenie-slova/62100-fylozofija.html'''Филозофія''] | ||
Рядок 29: | Рядок 29: | ||
• Філософія релігії — гілка філософії, яка прагне концептуалізувати релігію, її природу та функції, філософськи обґрунтувати уявлення про божества. | • Філософія релігії — гілка філософії, яка прагне концептуалізувати релігію, її природу та функції, філософськи обґрунтувати уявлення про божества. | ||
− | + | [[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Університетський коледж]] | |
+ | [[Категорія:Фи]] |
Поточна версія на 20:06, 17 грудня 2013
Филозо́фія, -фії, ж. 1) Философія. Його наука була филозофія. Левиц. Пов. 10. 2) Предпослѣдній классъ духовныхъ семинарій. Сим. 175. Дай го до школи, і аж як скінчит филозофію, абись му дав сей лист прочитати. Драг. 318.
Сучасні словники
- Філосо́фія — особлива форма пізнання світу, що вивчає найзагальніші суттєві характеристики і фундаментальні принципи реальності і пізнання,буття людини, відносин людини і світу[1]. Також під філософією розуміють форму людського мислення, теоретичну форму світогляду.
- Своїм основним завданням філософія має встановлення перших, основних істин, які слугують першопочатком або принципами для інших істин. Як наука філософія встановлює свої істини шляхом дослідження і доведення. Тобто філософія прагне раціональними засобами створити гранично узагальнену картину світу і місця людини у ньому, досліджуючи пізнавальне, ціннісне, соціально-політичне, моральне й естетичне ставлення людини до світу.
Ілюстрації
![]() |
|
![]() |
Див. також
- [1].
- На сучасному етапі в наукових колах прийнято виділяти такі основні галузі філософії:
• Метафізика — займається вивченням природи реальності, в тому числі відносин між розумом і тілом, матерії і випадку, подій і причин. Традиційні відгалуження метафізики —космологія і онтологія. • Епістемологія пов'язана з природою і обсягом знань, а також питанням: чи можливе знання взагалі. Серед центральних завдань епістемології проблема, породжена скептицизмом, а також відносини між істиною, вірою і обґрунтуванням. • Етика, або «моральна філософія», пов'язана з питаннями про те, як людина має чинити в різних обставинах і чи можна взагалі це визначити. Основні галузі етики — метаетика,нормативна етика та прикладна етика. Метаетика стосується характеру етичної думки, порівняння різних етичних систем, вона намагається відповісти на питання: чи існують абсолютно етичні істини і як пізнати такі істини. Етика також пов'язана з ідеєю моральності. • Політична філософія займається вивченням державного управління, відносин окремих осіб і громад у державі. Вона включає в себе питання про справедливість, добро, право,власність, права і обов'язки громадянина. • Естетика має справу із категоріями краси, мистецтва, задоволення, сенсорно-емоційними цінностями, сприйняттям, а також питаннями смаку і настрою тощо. • Логіка вивчає форми та закони мислення. Починаючи з кінця 19 століття, математики, зокрема Готлоб Фреге, зосереджувались на математичній обробці логіки, відтак сьогодні розвиваються математична логіка і філософська логіка. • Філософія свідомості, предметом якої постає природа свідомості, а також співвідношення свідомості та фізичної реальності. Для неї характерне протистояння дуалізму таматеріалізму. В останні роки філософія свідомості все більше зближується із когнітивною наукою. • Філософія мови досліджує природу, походження та використання мови, а також залежність пізнавального процесу та мови. • Філософія релігії — гілка філософії, яка прагне концептуалізувати релігію, її природу та функції, філософськи обґрунтувати уявлення про божества.