Відмінності між версіями «Крівавиця»
(→Сучасні словники) |
|||
(не показано 2 проміжні версії 2 учасників) | |||
Рядок 21: | Рядок 21: | ||
Приклади: | Приклади: | ||
''' | ''' | ||
+ | |||
– Чого ж то так, що краще? – спитав знехотя батько. – Оддати, щоб він узяв та розмантачив працею-кривавицею зароблене добро? (Б. Грінченко) | – Чого ж то так, що краще? – спитав знехотя батько. – Оддати, щоб він узяв та розмантачив працею-кривавицею зароблене добро? (Б. Грінченко) | ||
Рядок 46: | Рядок 47: | ||
==Зовнішні посилання== | ==Зовнішні посилання== | ||
+ | [[Категорія: Слова 2024 року]] | ||
[[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Факультет журналістики]] | [[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Факультет журналістики]] | ||
− |
Поточна версія на 09:26, 24 квітня 2024
Крівави́ця, -ці, ж. Добытое тяжкимъ трудомъ. За чужую крівавицю купив у церкву плащаницю. Ном. № 13556.
Зміст
Сучасні словники
Тлумачення слова у сучасних словниках
КРИВА́ВИЦЯ і, ж.
1.нар.-поет. Те саме, що кров. Приклади:
Гірка та важка ти, хліборобська доле!. Дрібними дощами полита, потом та кривавицею примочена! (Панас Мирний)
І глухо рокотом заколихався низ, І блідли лиця, кривавицею вмиті. (І. Багряний)
Вона мовчки втирає кривавицю з обличчя. (О. Гончар)
Кінь тряс головою від болю, форкав і бризкав на неї кривавицею. (І. Білик)
2.перен. Щось нажите, здобуте тяжкою працею. Приклади:
– Чого ж то так, що краще? – спитав знехотя батько. – Оддати, щоб він узяв та розмантачив працею-кривавицею зароблене добро? (Б. Грінченко)
Він підходив до обгорілих снопів, що лежали скрізь по подвір'ю й димились, перевертав їх, оглядав. Ось лежить його праця, його кривавиця, його надія. (М. Коцюбинський)
Тася не безпритульна, у неї є, на всякий випадок, дах над головою, придбаний на кривавицю її батьків. (Л. Дмитерко)
Тлумачний словник української мови. Томи 1-10 (А-О́БМІЛЬ)
Ілюстрації
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |