Відмінності між версіями «Найми»
(Створена сторінка: '''Найми, -нів, '''''м. мн. ''Наемъ; служба по найму. ''Нехай вона сердешна од наймів трохи одпочи...) |
|||
(не показані 8 проміжних версій ще одного учасника) | |||
Рядок 1: | Рядок 1: | ||
− | '''Найми, -нів, '''''м. мн. ''Наемъ; служба по найму. ''Нехай вона сердешна од наймів трохи одпочине. ''О. 1862. III. 11. (Шевч.). '''Піти в найми'''. Наняться. ''Матінко наша! Не журися ти нами: як поростемо, пійдемо в найми. ''Нп. | + | '''Найми, -нів, '''''м. мн. ''Наемъ; служба по найму. ''Нехай вона сердешна од наймів трохи одпочине. ''О. 1862. III. 11. (Шевч.). '''Піти в найми'''. Наняться. ''Матінко наша! Не журися ти нами: як поростемо, пійдемо в найми. ''Нп. НАЙМИ, ів, мн. Робота або служба, на яку хто-небудь найнявся. Співа матрос, як той козак, Що в наймах виріс сиротою (Тарас Шевченко, II, 1963, 105); — Не пущу я тебе в найми до панів, — сказав батько, — коли хоч, то наймайся в мужика (Нечуй-Левицький, II, 1956, 47); — Було нас у сім'ї четверо, старші ходили по наймах, а я при батьках перебував (Григорій Тютюнник, Вир, 1964, 29); — Як живеться? У наймах усяк буває, а доброго нема (Михайло Стельмах, I, 1962, 307). |
+ | |||
+ | ==Сучасні словники== | ||
+ | Віддавати (віддати, здавати, здати і т. ін.) в найми: а) здавати кому-небудь на тимчасове користування, в оренду. Господарство у Мошка було мізерне, поля Гершкового не оброблював, а віддавав його в найми за другий сніп (Іван Франко, III, 1950, 47); — Кімната, яку ми вирішили здати в найми, — одна з найкращих (Ірина Вільде, Сестри.., 1958, 296); б) наймати до кого-небудь на службу, роботу. Віддали його у найми до попа (Панас Мирний, V, 1955, 310); Іти (піти) в найми — найматися на роботу, службу до кого-небудь. Та знемігся неборака — Хоч продавай хату Та йди в найми (Тарас Шевченко, II, 1963, 127); Пожила півроку у свекра та свекрухи, та й знову у найми пішла (Панас Мирний, IV, 1955, 355). | ||
+ | на́йми — робота або служба, на яку хто-небудь найнявся; про гіркоту наймитської долі в старій Україні народ склав ряд афоризмів: «Гірко старітися в наймах», «Голод — не тітка, найми — не свій брат», «Найнявся — продався», «Шасть батька в напасть, а діти по наймах»; пор. у Т. Шевченка: «А сестри, сестри! Горе вам, мої голубки молодії, Ви в наймах виросли чужії, У наймах коси побіліють, У наймах, сестри, й помрете»; непросту долю наймички Т. Шевченко зображує також в однойменних поемі та повісті; Співа матрос, як той козак, що в наймах виріс сиротою (Т. Шевченко); у сполученні: іти́ в на́йми — найматися на роботу, службу до кого-небудь. Матінко наша! Не журися ти нами: як поростемо, підемо в найми (пісня). | ||
+ | |||
+ | ==Ілюстрації== | ||
+ | {| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #66CDAA solid; border-bottom:5px #66CDAA solid; text-align:center" | ||
+ | |- valign="top" | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:fw23.jpg|x140px]] | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:lm85.jpg|x140px]] | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Photoicon.png|x140px]] | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Photoicon.png|x140px]] | ||
+ | |} | ||
+ | |||
+ | ==Медіа== | ||
+ | |||
+ | ==Див. також== | ||
+ | |||
+ | ==Джерела та література== | ||
+ | публічний електронний словник української мови | ||
+ | вікіпедія | ||
+ | |||
+ | ==Зовнішні посилання== | ||
+ | |||
+ | [[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Факультет права та міжнародних відносин]] | ||
+ | [[Категорія:Слова 2018 року]] | ||
[[Категорія:На]] | [[Категорія:На]] |
Поточна версія на 05:30, 23 листопада 2018
Найми, -нів, м. мн. Наемъ; служба по найму. Нехай вона сердешна од наймів трохи одпочине. О. 1862. III. 11. (Шевч.). Піти в найми. Наняться. Матінко наша! Не журися ти нами: як поростемо, пійдемо в найми. Нп. НАЙМИ, ів, мн. Робота або служба, на яку хто-небудь найнявся. Співа матрос, як той козак, Що в наймах виріс сиротою (Тарас Шевченко, II, 1963, 105); — Не пущу я тебе в найми до панів, — сказав батько, — коли хоч, то наймайся в мужика (Нечуй-Левицький, II, 1956, 47); — Було нас у сім'ї четверо, старші ходили по наймах, а я при батьках перебував (Григорій Тютюнник, Вир, 1964, 29); — Як живеться? У наймах усяк буває, а доброго нема (Михайло Стельмах, I, 1962, 307).
Зміст
Сучасні словники
Віддавати (віддати, здавати, здати і т. ін.) в найми: а) здавати кому-небудь на тимчасове користування, в оренду. Господарство у Мошка було мізерне, поля Гершкового не оброблював, а віддавав його в найми за другий сніп (Іван Франко, III, 1950, 47); — Кімната, яку ми вирішили здати в найми, — одна з найкращих (Ірина Вільде, Сестри.., 1958, 296); б) наймати до кого-небудь на службу, роботу. Віддали його у найми до попа (Панас Мирний, V, 1955, 310); Іти (піти) в найми — найматися на роботу, службу до кого-небудь. Та знемігся неборака — Хоч продавай хату Та йди в найми (Тарас Шевченко, II, 1963, 127); Пожила півроку у свекра та свекрухи, та й знову у найми пішла (Панас Мирний, IV, 1955, 355).
на́йми — робота або служба, на яку хто-небудь найнявся; про гіркоту наймитської долі в старій Україні народ склав ряд афоризмів: «Гірко старітися в наймах», «Голод — не тітка, найми — не свій брат», «Найнявся — продався», «Шасть батька в напасть, а діти по наймах»; пор. у Т. Шевченка: «А сестри, сестри! Горе вам, мої голубки молодії, Ви в наймах виросли чужії, У наймах коси побіліють, У наймах, сестри, й помрете»; непросту долю наймички Т. Шевченко зображує також в однойменних поемі та повісті; Співа матрос, як той козак, що в наймах виріс сиротою (Т. Шевченко); у сполученні: іти́ в на́йми — найматися на роботу, службу до кого-небудь. Матінко наша! Не журися ти нами: як поростемо, підемо в найми (пісня).
Ілюстрації
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
Медіа
Див. також
Джерела та література
публічний електронний словник української мови вікіпедія