Відмінності між версіями «Стрібло»
(→Сучасні словники) |
(→Ілюстрації) |
||
Рядок 34: | Рядок 34: | ||
{| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #66CDAA solid; border-bottom:5px #66CDAA solid; text-align:center" | {| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #66CDAA solid; border-bottom:5px #66CDAA solid; text-align:center" | ||
|- valign="top" | |- valign="top" | ||
− | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: | + | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:срібло1.jpg|x140px]] |
− | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: | + | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:срібло2.jpg|x140px]] |
− | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: | + | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:срібло3.jpg|x140px]] |
− | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення: | + | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:срібло4.jpg|x140px]] |
|} | |} | ||
Версія за 19:30, 20 листопада 2018
Стрібло, -ла, с. = Срібло. О. 1862. IV. 82.
Зміст
Сучасні словники
Тлумачення слова у сучасних словниках
1. Хімічний елемент — благородний блискучий метал сірувато-білого кольору, пластичний і ковкий; уживається для виготовлення ювелірних виробів, посуду, для карбування монет і т. ін. Срібло поширене в природі значно менше, ніж мідь (Загальна хімія, 1955, 524); О, Грузіє! В твоїх-бо горах ще стільки злота і срібла! (Павло Тичина, II, 1956, 74); Дорога упряж, обкована сріблом, карети та екіпажі.. — усе те сяло (Нечуй-Левицький, VII, 1966, 33); * Образно. Гості першого дня — золото, другого — срібло, третього — мідь, хоч додому їдь (Номис, 1864, № 11923); З латинської дзвінкої міді Він наше срібло виливав... Ну хто б у римській Енеїді Хоролу й Ворскли не пізнав? (Максим Рильський, III, 1961, 26); * У порівняннях. Риба блищала проти місяця білою, як срібло, лускою (Нечуй-Левицький, I, 1956, 60); Граються мирно діти, Бризкає сміх сріблом... (Іван Нехода, Чудесний сад, 1962, 36); // перен. Те, що кольором, блиском нагадує цей метал. Дзвенить дійниця. З часом Вінця піняться сріблом (Іван Вирган, В розповні літа, 1959, 25); Холодне срібло з висоти з-за хмари лине (Володимир Сосюра, II, 1958, 291); Я сіті з моря вибираю Із сріблом трепетним, живим (Микола Нагнибіда, Вибр., 1950, 95); В вікно побачила Татьяна.. У сріблі дерева старі (Пушкін, Є. Онєгін, перекл. Рильського, 1949, 117); // перен. Про сірувато-білий колір, блиск чого-небудь. Над морем зійшов місяченько, Поблискують хвилі сріблом (Леся Українка, IV, 1954, 96); За скелями яскравим сріблом виблискувала велика ріка (Володимир Владко, Аргон. Всесв., 1947, 213).
Живе срібло див. живий.
2. перев. збірн. Речі з цього металу. Панські расові верхівці [верхові коні], якими величався грушатицький двір, перші впали жертвою завидющих очей..; такою ж дорогою пішло й панське «фамілійне» срібло (Іван Франко, VIII, 1952, 29); Залисніло на столах срібло та злото (Нечуй-Левицький, I, 1956, 165); Увечері йшли ми додому повз економію.. В саду бряжчав кришталь і срібло. Чувся гомін (Андрій Головко, I, 1957, 53); // Посріблені шовкові нитки для ткання, гаптування. Шевці.. гаптували капці сріблом та золотом (Михайло Коцюбинський, II, 1955, 124); Входить Інга. Вона в ошатній сукні з затканого сріблом шовку (Іван Кочерга, II, 1956, 360); В скрині в тебе вже лежать готові Убори білі, вишиті сріблом (Максим Рильський, II, 1960, 90); // перен. Срібна медаль (срібні медалі) за друге місце в спортивних змаганнях, на конкурсі і т. ін. Срібло олімпійця.
Коване срібло — те саме, що Куте срібло (див. кутий 2). Листя широке магнолій важке, нерухоме Кованим сріблом здається (Леся Українка, I, 1951, 163); Куте срібло див. кутий 2.
3. збірн. Гроші з цього металу. Кинув [Кармель] йому капшук грошей.. — саме щонайчистіше срібло! (Марко Вовчок, I, 1955, 358); — Бійся бога, Гаво! — скрикнув Староміський. — Адже я за самий матеріал двадцять п'ять срібла.. заплатив (Іван Франко, III, 1950, 69); // Дрібні розмінні монети із сплаву, основною складовою частиною якого є срібло чи нікель. У кишені знайшов [Михайло Михайлович] дрібне срібло (Леонід Смілянський, Сад, 1952, 119); Викидає [Шмалій] на стіл жменю мідяків, перемішаних з дрібним сріблом (Михайло Стельмах, I, 1962, 120); * Образно. — Щастя фонд залізний я розтратив І розміняв на мідь срібло чуття (Іван Франко, X, 1954, 200); // перев. у сполуч. із сл. золото, злото, перен. Про велике багатство, розкоші. — Багач в дворі препишнім проживав У злоті, сріблі (Іван Франко, XIII, 1954, 32).
4. перен. Сивина, сиве волосся. Волос у мене вже сріблом пролискується (Ганна Барвінок, Опов.., 1902, 8); Ще б не пора тим рокам стільки срібла на чорні кучері твої покласти (Леся Українка, III, 1952, 103); Мати (волосся чорне в сріблі все...) маля смуглявеє несе.. купати (Володимир Сосюра, II, 1958, 341).
5. перен. Мелодійність, дзвінкість, чистота (звуку, голосу, сміху і т. ін.). Йдуть дівчата. Цвіт півонії на обличчях їх, і сріблом дзвенить-видзвонює молодистий сміх (Іван Гончаренко, Вибр., 1959, 218).
6. перен., розм. Ласкаве звертання до кого-небудь.
Словник української мови: в 11 томах. — Том 9, 1978. — Стор. 619.
Коментарі (0)
СРІБЛО... Перша частина складних слів, що відповідає слову срібло у 1 знач., напр.: сріблолистий, сріблопінний і т. ін.; у 4 знач., напр.: сріблобородий, сріблоголовий і т. ін.
Ілюстрації
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |