Відмінності між версіями «Трибуна»
Рядок 6: | Рядок 6: | ||
3)в переносному значенні — місце, де протікає і здійснюється політична, громадська, публіцистична діяльність. | 3)в переносному значенні — місце, де протікає і здійснюється політична, громадська, публіцистична діяльність. | ||
+ | |||
+ | ==Цікаві факти== | ||
+ | |||
+ | '''Історія народних трибун''' - | ||
+ | Народні трибуни (лат. tribuni plebis, букв. — плебейські трибуни) — у Стародавньому Римі посадові особи, які щорічно (з 494 р. до н. є.) обиралися з числа плебеїв на зборах по трибах. Спочатку обиралися 2 народних трибуни, а з 457 р. до н. є. — 10. Посада народних трибунів була введена для захисту плебеїв від свавілля патриціанських магістратів. Після закінчення боротьби патриціїв і плебеїв народні трибуни стали захисниками прав та інтересів всіх пересічних громадян. Народні трибуни мали право забороняти розпорядження або постанову будь-якого магістрату (крім диктатора і цензора) і сенату (право вето), арештовувати і накладати штрафи на магістратів (крім диктатора) і пересічних громадян, скликати засідання трибутних коміцій сенату і головувати на них, видавати едикти і пропонувати законопроекти. Особистість народного трибуна вважалася священною і недоторканною. Народні трибуни були зобов'язані постійно тримати двері будинку відкритими для громадян, що потребували захисту, і не залишати Рим більше ніж на добу, їхня влада була обмежена міською межею Рима. У періоди загострення соціальних протиріч народні трибуни, як правило, очолювали демократичний рух. | ||
Рядок 21: | Рядок 26: | ||
{{#ev:youtube|utos3qRtlWY}} | {{#ev:youtube|utos3qRtlWY}} | ||
+ | {{#ev:youtube|8IGmj8mQVoo}} | ||
+ | |||
==Джерела та література== | ==Джерела та література== | ||
Версія за 00:47, 6 грудня 2016
Трибуна це...
1)піднесення, кафедра для оратора;
2)найвища споруда зі східчасто розташованими лавами для глядачів (публіки);
3)в переносному значенні — місце, де протікає і здійснюється політична, громадська, публіцистична діяльність.
Цікаві факти
Історія народних трибун - Народні трибуни (лат. tribuni plebis, букв. — плебейські трибуни) — у Стародавньому Римі посадові особи, які щорічно (з 494 р. до н. є.) обиралися з числа плебеїв на зборах по трибах. Спочатку обиралися 2 народних трибуни, а з 457 р. до н. є. — 10. Посада народних трибунів була введена для захисту плебеїв від свавілля патриціанських магістратів. Після закінчення боротьби патриціїв і плебеїв народні трибуни стали захисниками прав та інтересів всіх пересічних громадян. Народні трибуни мали право забороняти розпорядження або постанову будь-якого магістрату (крім диктатора і цензора) і сенату (право вето), арештовувати і накладати штрафи на магістратів (крім диктатора) і пересічних громадян, скликати засідання трибутних коміцій сенату і головувати на них, видавати едикти і пропонувати законопроекти. Особистість народного трибуна вважалася священною і недоторканною. Народні трибуни були зобов'язані постійно тримати двері будинку відкритими для громадян, що потребували захисту, і не залишати Рим більше ніж на добу, їхня влада була обмежена міською межею Рима. У періоди загострення соціальних протиріч народні трибуни, як правило, очолювали демократичний рух.
Ілюстрації
![]() |
![]() |
[[Зображення:|x140px]] | [[Зображення:|x140px]] |
Медіа
Джерела та література
вікіпедія