Відмінності між версіями «Снідати»
(→Іноземні словники) |
|||
(не показана одна проміжна версія ще одного учасника) | |||
Рядок 1: | Рядок 1: | ||
==Словник Грінченка== | ==Словник Грінченка== | ||
'''Снідати, -даю, -єш, '''''гл. ''Завтракать. ''Ой чи прийде, чи не прийде на вечерю тую, а я мойму миленькому снідати зготую. ''Нп. | '''Снідати, -даю, -єш, '''''гл. ''Завтракать. ''Ой чи прийде, чи не прийде на вечерю тую, а я мойму миленькому снідати зготую. ''Нп. | ||
+ | [[Категорія:Сн]] | ||
==Сучасні словники== | ==Сучасні словники== | ||
Рядок 16: | Рядок 17: | ||
'''have lunch''' - закушувати, снідати; | '''have lunch''' - закушувати, снідати; | ||
'''luncheon''' - снідати.<br /> | '''luncheon''' - снідати.<br /> | ||
− | Французька мова: '''prendre le petit déjeuner''' | + | Французька мова: '''prendre le petit déjeuner'''- |
снідати; | снідати; | ||
− | '''prendre son déjeuner''' | + | '''prendre son déjeuner'''- |
− | снідати. | + | снідати.<br /> |
+ | Німецька мова: '''zu frühstücken''' - снідати. | ||
<gallery> | <gallery> |
Поточна версія на 17:39, 4 грудня 2016
Зміст
Словник Грінченка
Снідати, -даю, -єш, гл. Завтракать. Ой чи прийде, чи не прийде на вечерю тую, а я мойму миленькому снідати зготую. Нп.
Сучасні словники
Словник української мови Академічний тлумачний словник (1970—1980)
СНІДАТИ, аю, аєш, недок., неперех. і розм. перех. Їсти вранці, з'їдати сніданок. — Ну, снідайте ж, поки овець позгонять. А я тим часом умиюся та зберуся, та й рушимо! (Панас Мирний, I, 1949, 149); Ранок. Віктор з Людмилою снідають (Андрій Головко, I, 1957, 459); // чим. Їсти що-небудь уранці на сніданок. В холодку, під крислатими горіхами.., снідають [робітники], чим хто має (Михайло Коцюбинський, I, 1955, 210); Вітчим з синами сиділи за столом і снідали сухим хлібом з часником (Леся Українка, III, 1952, 562).
Варити (зварити, наварити і т. ін.) снідати — готувати страви на сніданок. — Буди Гаврила і Тимка. Бики у дворі ждуть. — Куди ж це? — заклопоталася хтара. — Я ще й снідати не зварила (Григорій Тютюнник, Вир, 1964, 89); От мати наварила йому снідати. Принесла до берега та й кличе: — Івасику-Телесику, приплинь-бо сюди (Павло Тичина, I, 1957, 151); Давати (дати, подавати, подати і т. ін.) снідати — подавати страви на сніданок. Нічого пану хорунженку робити! Звелів снідати подати (Квітка-Основ'яненко, II, 1956, 207); Коли Олена подала снідати і запитала його, як спалося, Дорош, посміхаючись, сказав, що спалося добре (Григорій Тютюнник, Вир, 1964, 108). ♦ [Ніби (як, наче і т. ін.)] не снідав хто — мало сили в кого-небудь; хтось млявий, довго, повільно робить щось. — Отут кладімо [колесо]! — виводячи хлопця з заціпенілості, вказує Тоня місце на межівнику [межнику].. — Та жвавіш повертайсь! Не снідав, чи що? (Олесь Гончар, Тронка, 1963, 34).
Іноземні словники
Англійська мова:
breakfast - снідати;
lunch - снідати;
have lunch - закушувати, снідати;
luncheon - снідати.
Французька мова: prendre le petit déjeuner-
снідати;
prendre son déjeuner-
снідати.
Німецька мова: zu frühstücken - снідати.
Ілюстрації
Медіа
Додаткові дані
1. Їжа, признач. для споживання вранці. З'їв [Аркадій Петрович] без апетиту сніданок і пішов по хазяйству (Михайло Коцюбинський, II, 1955, 396); Хазяїн збудив Шевченка о шостій годині. На столі вже чекав ситий і смачний сніданок (Зінаїда Тулуб, В степу.., 1964, 90).
2. Те саме, що снідання 1, 3. По готелях глухо гудуть -вже гонги, скликаючи на сніданок (Михайло Коцюбинський, II, 1955, 413); Після сніданку губернатор показав гостям своїх коней (Олександр Довженко, Зачарована Десна, 1957, 439);
Джерела
Словник української мови Академічний тлумачний словник (1970—1980)