Відмінності між версіями «Моква»
(Створена сторінка: '''Моква, -ви, '''''ж. ''1) Низменное, заливаемое водою мѣсто. 2) Слякоть, мокрая погода. Міус. окр....) |
|||
Рядок 1: | Рядок 1: | ||
'''Моква, -ви, '''''ж. ''1) Низменное, заливаемое водою мѣсто. 2) Слякоть, мокрая погода. Міус. окр. ''Настала осінь, почалась моква. ''Волч. у. 3) Мокрота, сырость. ''Ганчар цілий день у мокві робе. ''Волч. у. | '''Моква, -ви, '''''ж. ''1) Низменное, заливаемое водою мѣсто. 2) Слякоть, мокрая погода. Міус. окр. ''Настала осінь, почалась моква. ''Волч. у. 3) Мокрота, сырость. ''Ганчар цілий день у мокві робе. ''Волч. у. | ||
+ | ==Сучасні словники== | ||
+ | ===[http://sum.in.ua/s/mokva Словник української мови Академічний тлумачний словник (1970—1980)]=== | ||
+ | '''МОКВА́, и, жін., діал.''' | ||
+ | |||
+ | 1. Мокротеча. Надворі була негода: моква. туман, темрява (Степан Чорнобривець, Визвол. земля, 1950, 90); Ми з ним бачили всяку погоду, А такої молей не було (Леонід Первомайський, I, 1958, 458). | ||
+ | |||
+ | 2. Низина, залита водою. Ішло вояцтво, братство ратних діл, І сходило із пагорба на діл, Шикуючись у лави бойові На оболоні, на грузькій мокві (Микола Бажан, Нашому юнацтву, 1950, 150); Прилягти нема де — під ногами моква, болото (Олесь Гончар, Тронка, 1963, 210). | ||
+ | ===[http://ukrlit.org/slovnyk/%D0%BC%D0%BE%D0%BA%D0%B2%D0%B0 Український літературний словник]=== | ||
+ | '''Моква́, ви, ж'''. | ||
+ | |||
+ | 1) Низменное, заливаемое водою мѣсто. | ||
+ | |||
+ | 2) Слякоть, мокрая погода. Міусск. окр. Настала осінь, почалась моква. Волч. у. | ||
+ | |||
+ | 3) Мокрота, сырость. Ганчар цілий день у мокві робе. Волч. у. | ||
+ | |||
+ | |||
+ | ==Іноземні словники== | ||
+ | ===[http://dic.academic.ru/dic.nsf/vasmer/43473/%D0%BC%D0%BE%D0%BA%D0%B2%D0%B0 Словари и энциклопедии на Академике]=== | ||
+ | '''Мо́ква ''' | ||
+ | |||
+ | 1.("сырость", донск. (Миртов), укр. моква́ )– то же, херсонск. (Бессараба 547), | ||
+ | |||
+ | 2.( слвц. mokva "жидкость"), | ||
+ | |||
+ | 3.(чеш. mokvati "мочить, сочиться") (Голуб 159), первонач. *mоkу, род. п. mоkъvе. Родственно мо́крый. | ||
+ | ==Ілюстрації== | ||
+ | {| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #ccc solid; border-bottom:5px #ccc solid; text-align:center" | ||
+ | |- valign="top" | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Моква_1.jpg|x140px]] | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Моква_2.jpg|x140px]] | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Моква_3.jpg|x140px]] | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Моква_4.jpg|x140px]] | ||
+ | |||
+ | |} | ||
+ | ==Цікаві факти== | ||
+ | === Народні прикмети про дощ=== | ||
+ | У березні посилення вітру вночі передвіщає потепління й рясні опади. | ||
+ | |||
+ | Перший грім при північному вітрі - до холодної весни, при східному до сухої і теплої, а при західному до мокрої весни. | ||
+ | |||
+ | Якщо проліски, лісові фіалки розкриваються - буде гарна погода; закриваються і никнуть - наближається негода. | ||
+ | |||
+ | Якщо квітневий дощ починається великими краплями, він буде не довго. | ||
+ | |||
+ | Ранком на кінчиках листів і трави висять краплі роси - бути дощу. | ||
+ | |||
+ | Тиха світла ніч без роси - очікуй наступного дня дощу. | ||
+ | |||
+ | Стелиться ранком туман по воді - до гарної погоди, піднімається нагору - до непогоди. | ||
+ | |||
+ | Основна ознака поліпшення погоди - розмивання однорідної сірої суцільної хмарності. | ||
+ | Якщо небо супиться, а квітки жовтців відкриті, дощу не буде. Якщо в ясну погоду вони закриті - чекай дощу. | ||
+ | |||
+ | Жимолость виділяє багато нектару й видає сильний запах за 15-20 годин до дощу. | ||
+ | |||
+ | Акацію жовту посилено відвідують бджоли й інші комахи перед наближенням негоди, перед сухою і ясною погодою відвідують слабко. | ||
+ | |||
+ | Перед непогожою погодою квітки суниці никнуть. | ||
+ | |||
+ | Перед непогодою квіти кульбаби замикаються. | ||
+ | |||
+ | Бджоли вилетіли з вуликів, але залишаються поблизу - наближається непогода. | ||
+ | |||
+ | Соловей всю ніч співає - перед погожим днем. | ||
+ | |||
+ | Летять журавлі мовчачи, низько й швидко - до поганої погоди. | ||
+ | |||
+ | '''Більше читайте тут:''' [http://prikmeti.com/narodni-prikmeti/58-narodni-prikmeti-pro-pogodu.html] | ||
+ | [[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Університетський коледж]] | ||
+ | [[Категорія:Слова 2014 року]] | ||
+ | |||
[[Категорія:Мо]] | [[Категорія:Мо]] |
Поточна версія на 13:17, 30 листопада 2014
Моква, -ви, ж. 1) Низменное, заливаемое водою мѣсто. 2) Слякоть, мокрая погода. Міус. окр. Настала осінь, почалась моква. Волч. у. 3) Мокрота, сырость. Ганчар цілий день у мокві робе. Волч. у.
Зміст
Сучасні словники
Словник української мови Академічний тлумачний словник (1970—1980)
МОКВА́, и, жін., діал.
1. Мокротеча. Надворі була негода: моква. туман, темрява (Степан Чорнобривець, Визвол. земля, 1950, 90); Ми з ним бачили всяку погоду, А такої молей не було (Леонід Первомайський, I, 1958, 458).
2. Низина, залита водою. Ішло вояцтво, братство ратних діл, І сходило із пагорба на діл, Шикуючись у лави бойові На оболоні, на грузькій мокві (Микола Бажан, Нашому юнацтву, 1950, 150); Прилягти нема де — під ногами моква, болото (Олесь Гончар, Тронка, 1963, 210).
Український літературний словник
Моква́, ви, ж.
1) Низменное, заливаемое водою мѣсто.
2) Слякоть, мокрая погода. Міусск. окр. Настала осінь, почалась моква. Волч. у.
3) Мокрота, сырость. Ганчар цілий день у мокві робе. Волч. у.
Іноземні словники
Словари и энциклопедии на Академике
Мо́ква
1.("сырость", донск. (Миртов), укр. моква́ )– то же, херсонск. (Бессараба 547),
2.( слвц. mokva "жидкость"),
3.(чеш. mokvati "мочить, сочиться") (Голуб 159), первонач. *mоkу, род. п. mоkъvе. Родственно мо́крый.
Ілюстрації
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
Цікаві факти
Народні прикмети про дощ
У березні посилення вітру вночі передвіщає потепління й рясні опади.
Перший грім при північному вітрі - до холодної весни, при східному до сухої і теплої, а при західному до мокрої весни.
Якщо проліски, лісові фіалки розкриваються - буде гарна погода; закриваються і никнуть - наближається негода.
Якщо квітневий дощ починається великими краплями, він буде не довго.
Ранком на кінчиках листів і трави висять краплі роси - бути дощу.
Тиха світла ніч без роси - очікуй наступного дня дощу.
Стелиться ранком туман по воді - до гарної погоди, піднімається нагору - до непогоди.
Основна ознака поліпшення погоди - розмивання однорідної сірої суцільної хмарності. Якщо небо супиться, а квітки жовтців відкриті, дощу не буде. Якщо в ясну погоду вони закриті - чекай дощу.
Жимолость виділяє багато нектару й видає сильний запах за 15-20 годин до дощу.
Акацію жовту посилено відвідують бджоли й інші комахи перед наближенням негоди, перед сухою і ясною погодою відвідують слабко.
Перед непогожою погодою квітки суниці никнуть.
Перед непогодою квіти кульбаби замикаються.
Бджоли вилетіли з вуликів, але залишаються поблизу - наближається непогода.
Соловей всю ніч співає - перед погожим днем.
Летять журавлі мовчачи, низько й швидко - до поганої погоди.
Більше читайте тут: [1]