Відмінності між версіями «Учити»
Рядок 2: | Рядок 2: | ||
+ | ==Сучасні словники== | ||
+ | ===[http://sum.in.ua Словник української мови Академічний тлумачний словник (1970—1980) ]=== | ||
+ | УЧИТИ (ВЧИТИ), учу, учиш, недок., перех. і неперех. | ||
+ | 1. чого, чому, з інфін. і без додатка. Передавати кому-небудь які-небудь знання, навички; навчати. Заробила Чи то позичила вдова Півкопи тую на буквар. Сама б учила [сина], так не знала ж Вона письма того. Взяла Та в школу хлопця одвела (Тарас Шевченко, II, 1963, 368); На широкому майдані Єремія сам вчив своє нове військо, показував, як битись на шаблях та на списах, гарцювати на конях (Нечуй-Левицький, VII, 1966, 22); Я вмію вінки плести. Мене ніхто не вчив, я сама вивчилась (Юрій Яновський, ї, 1958, 266); — Ну, я буду учити тебе плавати! — сказав Карпо, підходячи до його [Івана] (Панас Мирний, I, 1954, 249); — Вчіть дітей садівництву по всіх школах країни, так само, як вчите їх рідної мови й арифметики (Олександр Довженко, I, 1958, 491); З дитячих літ пестить він княжича, переказує йому все, що знає, вчить тому, що сам уміє (Семен Скляренко, Святослав, 1959, 43); | ||
+ | // із спол. що, як. Говорити, показувати і т. ін., яким чином, способом робити що-небудь. Я їй вишиваю сорочки, учу, як мережку шити (Панас Мирний, I, 1954, 75); Мене не треба вчити, як себе поводити з дівчатами (Юрій Яновський, II, 1958, 70); — Блаженко! .. — Слухаю, товаришу лейтенант гвардії! — Скільки я вас учив, що не лейтенант гвардії, а гвардії лейтенант! (Олесь Гончар, III, 1959, 46); | ||
+ | // Надавати можливість учитися, давати освіту. — Я ж тебе, сину, вчив, я ж тебе до ума доводив, у люди вивів,.. невже ти тепер не постараєшся за мене? (Панас Мирний, I, 1954, 159); — Все той старий виробляє.. Бач, яке вигадав: дітей вчити, в пани виводити!.. (Михайло Коцюбинський, I, 1955, 102); | ||
+ | // Збагачувати досвідом, розумінням чого-небудь. Біда учить, а пан мучить (Українські народні прислів'я та приказки, 1963, 100); — Ви куркуля вчилися по книжках ненавидіти, а мене — саме життя вчило. Так хто ж тоді сильніше їх ненавидів: ви чи я?(Григорій Тютюнник, Вир, 1964, 29); | ||
+ | // Впливати в певному напрямку, виховувати, прищеплювати що-небудь. Нетлінним ввійшло «Слово о полку Ігоревім» в золоту скарбницю людства, бо.. вчить нас любити Вітчизну (Максим Рильський, Хг 1962, 12). | ||
+ | Учити музики див. музика. | ||
+ | 2. розм. Давати поради, настанови, повчати. — Гляди вже ти краще за своїми дітьми, а не прийшов чужих учити... — образливо одказала вона (Панас Мирний, III, 1954, 16); — Ох, Іване Володимировичу, так же не можна. Навіщо ж ви?.. — Любий мій, не вчіть мене... — Та я не вчу. Я тільки кажу (Олександр Довженко, I, 1958, 462). | ||
+ | 3. перен., розм. Карати. — Так от як ви!.. — Лютує Лев, — видумуєте танці? Так я ж вас проучу, коли ніхто не вчив! (Леонід Глібов, Вибр., 1951, 113); Нахмурився Роман і красномовно поклав руку на пряжку ременя. — Здається, я давно тебе вчив. Чого там, у корчмі, не бачив? (Михайло Стельмах, I, 1962, 304). | ||
+ | 4. із спол. що. Обґрунтовувати якусь думку, теорію, розвивати якесь положення; знайомити з якими-небудь ідеями. Марксизм-ленінізм вчить, що для переходу до комунізму необхідна не тільки потужна матеріально-технічна база, але й високий рівень свідомості всіх громадян соціалістичного суспільства (Наука і життя, 1, 1959, 2). | ||
+ | 5. Засвоювати, опановувати, намагатися запам'ятати; вивчати. Трудно було [Максимові] заучувати ази та буки. Та що робити? — вчив (Панас Мирний, I, 1949, 231); Вони починають учити європейські мови і інтересуватись європейською літературою(Леся Українка, V, 1956, 25); — Вона вже й телеграфську азбуку вчить (Андрій Головко, II, 1957, 249); Ловив [Улас] себе на тому, що такий-от розділ знає гірше, ніж інший. Він насідав на той розділ, вчив його до туману в голові (Григорій Тютюнник, Вир, 1964, 52); — Що ж ви тепер вчите? — Про Жовтневу революцію (Михайло Стельмах, II, 1962, 72). | ||
+ | Словник української мови: в 11 томах. — Том 10, 1979. — Стор. 537. | ||
+ | ===[http://hohlopedia.org.ua/slovnyk_synonimiv_karavanskogo/page/uchyty.18912/ УЧИТИ]=== | ||
+ | |||
+ | (чого) навчати, (кого) школити, давати освіту кому, З. П. повчати, на-, при-, карати <н. не слуха? Буду вчити>, (мови) вивчати, студіювати; (наочно) показувати; (маси) освічувати, просвічувати, р. просвіщати; (любови) виховувати що; (давати поради) повчати, научати, сов. наставляти; ЖМ. карати; (з нст. що) доводити; 3. П. засвоювати, опановувати; (на пам'ять) запам'ятовувати. | ||
+ | ==Іноземні словники== | ||
+ | ===[http://ukrainian_explanatory.academic.ru Словари и энциклопедии на Академике]=== | ||
+ | Словарь церковнославянского языка | ||
+ | учити | ||
+ | ТолкованиеПеревод | ||
+ | учити | ||
+ | глаг. наставлять кого-либо, преподавать что-либо. (Марк. 11, 17). | ||
+ | |||
+ | |||
+ | Полный церковнославянский словарь (с внесением в него важнейших древнерусских слов и выражений). Сост. свящ. Григорий Дьяченко. 1900. | ||
+ | • учительствовати | ||
+ | • учреждаю | ||
+ | См. также в других словарях: | ||
+ | • учити — (вчи/ти), учу/, у/чиш, недок., перех. і неперех. 1) чого, чому, з інфін. і без додатка. Передавати кому небудь які небудь знання, навички; навчати. || із спол. що, як. Говорити, показувати і т. ін., яким чином, способом робити що небудь. ||… … Український тлумачний словник | ||
+ | • учити — I = вчити (кого передавати комусь знання, навички тощо), навчати, навчити; підковувати, підкувати (додатково, посилено навчати / давати спеціяльну підготовку); школити (суворо вчити) II ▶ див. вивчати 1), вивчати 2), наставляти, повчати … Словник синонімів української мови | ||
+ | • учити — дієслово недоконаного виду … Орфографічний словник української мови | ||
+ | • Леонтий, епископ Ростовский — святой епископ Ростовский. Святой Симон, епископ Владимирский и Суздальский, в известном послании своем к Киево Печерскому архимандриту Акиндину, приложенном к Печерскому патерику, перечисляя постриженников Киево Печерского монастыря и именуя в… … Большая биографическая энциклопедия | ||
+ | • переучувати — ую, уєш і перевча/ти, а/ю, а/єш, недок., переучи/ти, учу/, у/чиш і перевчи/ти, чу/, чи/ш, док., перех. 1) Учити кого небудь заново, по іншому. 2) Учити що небудь іще раз, повторно. 3) Учити кого , що небудь більше, ніж слід. 4) Учити всіх чи… … Український тлумачний словник | ||
+ | • Начальное народное образование — I Содержание: I. Начальное народное образование вообще. II. Начальное народное образование за границей: Австро Венгрия, Англия, Бельгия, Болгария, Германия, Голландия, Дания, Испания, Италия, Норвегия, Португалия, Румыния, Сербия,… … Энциклопедический словарь Ф.А. Брокгауза и И.А. Ефрона | ||
+ | • худъ — Худ худъ, а, о (2) 1. Скудный, бедный чем л.: Не тако ли, рече, рѣка Стугна; худу струю имѣя, пожръши чужи ручьи и стругы, ростре на кусту, уношу князю Ростиславу затвори Днѣпрь. 42. Не чюдесы прельщати подобаеть и еще же ни обѣда худа искушати… … Словарь-справочник "Слово о полку Игореве" | ||
+ | • учить — Древнерусское – учити, укъ (учение). Древнепрусское – iaukint (упражнять, упражняться). Праславянский корень uciti, родственный «учить», образован от другого праславянского корня vyknoti, восходящего к древнепрусскому слову со значением… … Этимологический словарь русского языка Семенова | ||
+ | • Образование в средневековой Руси — Возможно, эта статья содержит оригинальное исследование. Добавьте ссылки на источники, в противном случае она может быть выставлена на удаление. Дополнительные сведения могут быть на странице обсуждения. (25 мая 2011) … Википедия | ||
+ | • підучувати — ую, уєш, недок., підучи/ти, учу/, у/чиш, док., перех., розм. 1) Учити, навчати кого небудь чогось трохи або додатково. || Учити, засвоювати що небудь краще, додатково. 2) з інфін., розм. Підмовляти, намовляти на які небудь дії … Український тлумачний словник | ||
+ | Книги | ||
+ | • Живые мысли. Человек. Как быть истинно счастливым, Некрасов Анатолий Александрович. "Живые мысли" -книга удивительная: мудрая, жизненная, вдохновляющая. Эта книга из тех, что становится судьбоносной для любого читателя: она западает в сердце, будит решимость, учити… Подробнее Купить за 133 руб | ||
+ | • Живые мысли. Человек. Как быть истинно счастливым, Анатолий Некрасов. "Живые мысли" -книга удивительная: мудрая, жизненная, вдохновляющая. Эта книга из тех, что становится судьбоносной для любого читателя: она западает в сердце, будит решимость, учити… Подробнее Купить за 113 руб | ||
+ | • Живые мысли. Человек. Как быть истинно счастливым, Некрасов Анатолий Александрович. "Живые мысли" -книга удивительная: мудрая, жизненная, вдохновляющая. Эта книга из тех, что становится судьбоносной для любого читателя: она западает в сердце, будит решимость, учити… | ||
+ | ==Ілюстрації== | ||
+ | {| style="width:100%; margin-top:2em; vertical-align:top; border-top:5px #ccc solid; border-bottom:5px #ccc solid; text-align:center" | ||
+ | |- valign="top" | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Щавидуб.jpg|x140px]] | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Богатирі.jpg|x140px]] | ||
+ | |style="width:20%; padding-top:1em;"| [[Зображення:Котигорошко.jpg|x140px]] | ||
+ | |||
+ | |} | ||
+ | ==Медіа== | ||
+ | {{#ev:youtube| oVwDjj1DTwM}} | ||
+ | https://www.youtube.com/watch?v=oVwDjj1DTwM | ||
+ | |||
+ | ==Цікаві факти== | ||
+ | ===Заголовок Українські богатирі=== | ||
+ | ====Підзаголовок Українські богатирі перемогли європейських у Дніпропетровську==== | ||
+ | Текст Четверо вітчизняних стронгменів обійшли найсильніших чоловіків Естонії, Литви, Фінляндії та Росії, - | ||
+ | Більше читайте тут: [посилання http://tsn.ua/tsikavinki/u-dnipropetrovsku-ukrayinski-bogatiri-tyagali-25-tonnu-furu-i-peremogli-yevropeyskih-koleg-313605.html] | ||
+ | ===[http://traditions.org.ua/kalendarni-sviata/vesnianyi-tsykl/314-7-kvitnia-blagovishchennia Українські традиції]=== | ||
+ | ===[http://uk.wikipedia.org/wiki Матеріал з Вікіпедії]=== | ||
+ | ===[https://ru.wikipedia.org/wiki Материал из Википедии]=== | ||
[[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Університетський коледж]] | [[Категорія:Словник Грінченка і сучасність/Університетський коледж]] | ||
[[Категорія:Слова 2014 року]] | [[Категорія:Слова 2014 року]] | ||
+ | |||
[[Категорія:Уч]] | [[Категорія:Уч]] |
Версія за 10:48, 22 листопада 2014
Учити, учу, учиш, гл. Учить. Пригоди учать згоди. Ном. № 1751.
Сучасні словники
Словник української мови Академічний тлумачний словник (1970—1980)
УЧИТИ (ВЧИТИ), учу, учиш, недок., перех. і неперех. 1. чого, чому, з інфін. і без додатка. Передавати кому-небудь які-небудь знання, навички; навчати. Заробила Чи то позичила вдова Півкопи тую на буквар. Сама б учила [сина], так не знала ж Вона письма того. Взяла Та в школу хлопця одвела (Тарас Шевченко, II, 1963, 368); На широкому майдані Єремія сам вчив своє нове військо, показував, як битись на шаблях та на списах, гарцювати на конях (Нечуй-Левицький, VII, 1966, 22); Я вмію вінки плести. Мене ніхто не вчив, я сама вивчилась (Юрій Яновський, ї, 1958, 266); — Ну, я буду учити тебе плавати! — сказав Карпо, підходячи до його [Івана] (Панас Мирний, I, 1954, 249); — Вчіть дітей садівництву по всіх школах країни, так само, як вчите їх рідної мови й арифметики (Олександр Довженко, I, 1958, 491); З дитячих літ пестить він княжича, переказує йому все, що знає, вчить тому, що сам уміє (Семен Скляренко, Святослав, 1959, 43); // із спол. що, як. Говорити, показувати і т. ін., яким чином, способом робити що-небудь. Я їй вишиваю сорочки, учу, як мережку шити (Панас Мирний, I, 1954, 75); Мене не треба вчити, як себе поводити з дівчатами (Юрій Яновський, II, 1958, 70); — Блаженко! .. — Слухаю, товаришу лейтенант гвардії! — Скільки я вас учив, що не лейтенант гвардії, а гвардії лейтенант! (Олесь Гончар, III, 1959, 46); // Надавати можливість учитися, давати освіту. — Я ж тебе, сину, вчив, я ж тебе до ума доводив, у люди вивів,.. невже ти тепер не постараєшся за мене? (Панас Мирний, I, 1954, 159); — Все той старий виробляє.. Бач, яке вигадав: дітей вчити, в пани виводити!.. (Михайло Коцюбинський, I, 1955, 102); // Збагачувати досвідом, розумінням чого-небудь. Біда учить, а пан мучить (Українські народні прислів'я та приказки, 1963, 100); — Ви куркуля вчилися по книжках ненавидіти, а мене — саме життя вчило. Так хто ж тоді сильніше їх ненавидів: ви чи я?(Григорій Тютюнник, Вир, 1964, 29); // Впливати в певному напрямку, виховувати, прищеплювати що-небудь. Нетлінним ввійшло «Слово о полку Ігоревім» в золоту скарбницю людства, бо.. вчить нас любити Вітчизну (Максим Рильський, Хг 1962, 12).
Учити музики див. музика.
2. розм. Давати поради, настанови, повчати. — Гляди вже ти краще за своїми дітьми, а не прийшов чужих учити... — образливо одказала вона (Панас Мирний, III, 1954, 16); — Ох, Іване Володимировичу, так же не можна. Навіщо ж ви?.. — Любий мій, не вчіть мене... — Та я не вчу. Я тільки кажу (Олександр Довженко, I, 1958, 462). 3. перен., розм. Карати. — Так от як ви!.. — Лютує Лев, — видумуєте танці? Так я ж вас проучу, коли ніхто не вчив! (Леонід Глібов, Вибр., 1951, 113); Нахмурився Роман і красномовно поклав руку на пряжку ременя. — Здається, я давно тебе вчив. Чого там, у корчмі, не бачив? (Михайло Стельмах, I, 1962, 304). 4. із спол. що. Обґрунтовувати якусь думку, теорію, розвивати якесь положення; знайомити з якими-небудь ідеями. Марксизм-ленінізм вчить, що для переходу до комунізму необхідна не тільки потужна матеріально-технічна база, але й високий рівень свідомості всіх громадян соціалістичного суспільства (Наука і життя, 1, 1959, 2). 5. Засвоювати, опановувати, намагатися запам'ятати; вивчати. Трудно було [Максимові] заучувати ази та буки. Та що робити? — вчив (Панас Мирний, I, 1949, 231); Вони починають учити європейські мови і інтересуватись європейською літературою(Леся Українка, V, 1956, 25); — Вона вже й телеграфську азбуку вчить (Андрій Головко, II, 1957, 249); Ловив [Улас] себе на тому, що такий-от розділ знає гірше, ніж інший. Він насідав на той розділ, вчив його до туману в голові (Григорій Тютюнник, Вир, 1964, 52); — Що ж ви тепер вчите? — Про Жовтневу революцію (Михайло Стельмах, II, 1962, 72). Словник української мови: в 11 томах. — Том 10, 1979. — Стор. 537.
УЧИТИ
(чого) навчати, (кого) школити, давати освіту кому, З. П. повчати, на-, при-, карати <н. не слуха? Буду вчити>, (мови) вивчати, студіювати; (наочно) показувати; (маси) освічувати, просвічувати, р. просвіщати; (любови) виховувати що; (давати поради) повчати, научати, сов. наставляти; ЖМ. карати; (з нст. що) доводити; 3. П. засвоювати, опановувати; (на пам'ять) запам'ятовувати.
Іноземні словники
Словари и энциклопедии на Академике
Словарь церковнославянского языка учити ТолкованиеПеревод учити глаг. наставлять кого-либо, преподавать что-либо. (Марк. 11, 17).
Полный церковнославянский словарь (с внесением в него важнейших древнерусских слов и выражений). Сост. свящ. Григорий Дьяченко. 1900.
• учительствовати
• учреждаю
См. также в других словарях:
• учити — (вчи/ти), учу/, у/чиш, недок., перех. і неперех. 1) чого, чому, з інфін. і без додатка. Передавати кому небудь які небудь знання, навички; навчати. || із спол. що, як. Говорити, показувати і т. ін., яким чином, способом робити що небудь. ||… … Український тлумачний словник
• учити — I = вчити (кого передавати комусь знання, навички тощо), навчати, навчити; підковувати, підкувати (додатково, посилено навчати / давати спеціяльну підготовку); школити (суворо вчити) II ▶ див. вивчати 1), вивчати 2), наставляти, повчати … Словник синонімів української мови
• учити — дієслово недоконаного виду … Орфографічний словник української мови
• Леонтий, епископ Ростовский — святой епископ Ростовский. Святой Симон, епископ Владимирский и Суздальский, в известном послании своем к Киево Печерскому архимандриту Акиндину, приложенном к Печерскому патерику, перечисляя постриженников Киево Печерского монастыря и именуя в… … Большая биографическая энциклопедия
• переучувати — ую, уєш і перевча/ти, а/ю, а/єш, недок., переучи/ти, учу/, у/чиш і перевчи/ти, чу/, чи/ш, док., перех. 1) Учити кого небудь заново, по іншому. 2) Учити що небудь іще раз, повторно. 3) Учити кого , що небудь більше, ніж слід. 4) Учити всіх чи… … Український тлумачний словник
• Начальное народное образование — I Содержание: I. Начальное народное образование вообще. II. Начальное народное образование за границей: Австро Венгрия, Англия, Бельгия, Болгария, Германия, Голландия, Дания, Испания, Италия, Норвегия, Португалия, Румыния, Сербия,… … Энциклопедический словарь Ф.А. Брокгауза и И.А. Ефрона
• худъ — Худ худъ, а, о (2) 1. Скудный, бедный чем л.: Не тако ли, рече, рѣка Стугна; худу струю имѣя, пожръши чужи ручьи и стругы, ростре на кусту, уношу князю Ростиславу затвори Днѣпрь. 42. Не чюдесы прельщати подобаеть и еще же ни обѣда худа искушати… … Словарь-справочник "Слово о полку Игореве"
• учить — Древнерусское – учити, укъ (учение). Древнепрусское – iaukint (упражнять, упражняться). Праславянский корень uciti, родственный «учить», образован от другого праславянского корня vyknoti, восходящего к древнепрусскому слову со значением… … Этимологический словарь русского языка Семенова
• Образование в средневековой Руси — Возможно, эта статья содержит оригинальное исследование. Добавьте ссылки на источники, в противном случае она может быть выставлена на удаление. Дополнительные сведения могут быть на странице обсуждения. (25 мая 2011) … Википедия
• підучувати — ую, уєш, недок., підучи/ти, учу/, у/чиш, док., перех., розм. 1) Учити, навчати кого небудь чогось трохи або додатково. || Учити, засвоювати що небудь краще, додатково. 2) з інфін., розм. Підмовляти, намовляти на які небудь дії … Український тлумачний словник
Книги
• Живые мысли. Человек. Как быть истинно счастливым, Некрасов Анатолий Александрович. "Живые мысли" -книга удивительная: мудрая, жизненная, вдохновляющая. Эта книга из тех, что становится судьбоносной для любого читателя: она западает в сердце, будит решимость, учити… Подробнее Купить за 133 руб
• Живые мысли. Человек. Как быть истинно счастливым, Анатолий Некрасов. "Живые мысли" -книга удивительная: мудрая, жизненная, вдохновляющая. Эта книга из тех, что становится судьбоносной для любого читателя: она западает в сердце, будит решимость, учити… Подробнее Купить за 113 руб
• Живые мысли. Человек. Как быть истинно счастливым, Некрасов Анатолий Александрович. "Живые мысли" -книга удивительная: мудрая, жизненная, вдохновляющая. Эта книга из тех, что становится судьбоносной для любого читателя: она западает в сердце, будит решимость, учити…
==Ілюстрації==
![]() |
![]() |
![]() |
Медіа
https://www.youtube.com/watch?v=oVwDjj1DTwM
Цікаві факти
Заголовок Українські богатирі
Підзаголовок Українські богатирі перемогли європейських у Дніпропетровську
Текст Четверо вітчизняних стронгменів обійшли найсильніших чоловіків Естонії, Литви, Фінляндії та Росії, - Більше читайте тут: [посилання http://tsn.ua/tsikavinki/u-dnipropetrovsku-ukrayinski-bogatiri-tyagali-25-tonnu-furu-i-peremogli-yevropeyskih-koleg-313605.html]